ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 292, 2022-06-28 10:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב.

מיכאל ביטון: ועדת כלכלה מתחילה את דיוניה הבוקר ברצף עם המון בקשות להשלמת חוקים, למה שמכנים בכנסת ניקוי שולחן, אחרי לילה ארוך וסוער במליאה.

מיכאל ביטון: אנחנו גאים להיות הוועדה היחידה הבוקר שעובדת פה בכנסת ואני מקדם בברכה את חבר הכנסת מוסי רז שאחרי לילה כזה ארוך ועמוס גם מתייצב פה לשמוע סקירה חשובה, את הסקירה השנתית של המפקח על הבנקים על המערכת הבנקאית בישראל.

מיכאל ביטון: זו סקירה על הדברים שאנחנו ניגשים אליהם לאורך השנה בסוגיות של בנקאות, הנושאים מגיעים או מהשטח, מפניות, מאירועים, או מגילויים כאלה ואחרים, או עוולות, או סוגיות שאזרחים או קבוצות פונות אל הוועדה לצד חקיקה, לצד תיקוני חקיקה והיכולת לעצור או לשמוע תפיסה כוללת, לאן זזים, מה השגנו, מה נידרש להשיג, מה הן נקודות העוגן שמתמקדים בהם בעשייה מול הבנקים וברגולציה.

מיכאל ביטון: אז אנחנו מצד אחד אחרי לילה קשה, שמתבטלות פגישות כאלה, אבל מצאנו לנכון שיש הזדמנות פה לשמוע דבר סדור על אופניו באשר לפיקוח על הבנקים מפי המפקח על הבנקים, יאיר אבידן.

מיכאל ביטון: בבקשה, יאיר.

יאיר אבידן: בוקר טוב לכולם.

יאיר אבידן: תודה רבה שהזמנתם אותנו, אני מאוד מאוד שמח על ההזדמנות להיות כאן בפני הוועדה, גם אם כרגע היא עוד יחסית באופן חלקי, אני מקווה שחברי הכנסת יתעוררו ויגיעו.

יאיר אבידן: אנחנו באמת מונעים משליחות ומאוד מאוד שמחים על עבודתנו כמשרתי ציבור.

יאיר אבידן: הרבה פעמים אנחנו באים לכאן באירועים נקודתיים, היום יש לנו את ההזדמנות להציג את הסקירה השנתית של התפתחות המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: כמובן אין לנו שום יכולת בשעה שהוקצבה לנו להציג את הכול, אבל הסקירה היא גם נגישה באינטרנט וגם הבאנו לחלק מהחברים פה את הסקירה עצמה.

יאיר אבידן: אני מציע, אחת, בזמן הפנוי שיהיה, לעיין בה, וככל שתמצאו לנכון, חבר הכנסת ביטון, כשיש נושאים ייעודיים בתוך הסקירה שכדאי לייחד להם דיונים במהלך השנה בשים לב לתכנית שלכם בעבודה, אז אנחנו מאוד מאוד נשמח.

יאיר אבידן: ולצד ההישגים וההצלחות שיש אין ספק שיש לנו גם הרבה מאוד אתגרים ועבודה צופה פני עתיד וחלק מהדברים אני אציג פה היום.

יאיר אבידן: (מצגת).

יאיר אבידן: נעבור לשקף הראשון.

יאיר אבידן: מילה אחת על חזון הפיקוח על הבנקים שהוא, בעיניים שלי, חשוב מאוד.

יאיר אבידן: דבר ראשון איששנו את החזון של הפיקוח במהלך שנת 2021 לצד כל האתגרים.

יאיר אבידן: נזכור שגם חלק מהתקופה הייתה תקופת קורונה ואולי גם כרגע, אבל בחרנו להיות פיקוח מוביל, מקצועי ויוזם לטובת הציבור והמשק.

יאיר אבידן: לכל מילה פה יש מבחינתנו משמעות מאוד מאוד גדולה.

יאיר אבידן: בדרך כלל יש נטייה להסתכל על הרגולטורים, לאו דווקא בישראל, רגולטורים באשר הם, להיות קצת אחרי המחנה שעליו הם מפקחים, ואנחנו, למרות ובהינתן האתגר הזה, רוצים להיות פיקוח מוביל, כן להיות יוזם, כן להיות מקצועי וכשהראייה העיקרית שלנו היא טובת הציבור והמשק, ותיכף נראה את זה ביעדים.

יאיר אבידן: אנחנו הולכים להקדיש תשומת לב רבה, וכולם יודעים, שבעידן הדיגיטציה והטכנולוגיה הקצבים של השתנות המערכת הפיננסית הרבה יותר מהירים ולכן האתגר שלנו להיות רגולטור מוביל ויוזם הוא הרבה יותר מאתגר מאשר בימים שההתפתחות הייתה אבולוציונית, כשעולם הבנקאות והפיננסים הלך עקב בצד אגודל.

יאיר אבידן: אז מכאן אני רוצה להציג לכם בקצרה את ארבעת היעדים המרכזיים של הפיקוח על הבנקים, שלמעשה כולם מדברים עם הציבור והמשק.

יאיר אבידן: הדבר הראשון זה העולם היציבותי.

יאיר אבידן: כמובן כשמדברים על שמירת כספי המפקידים אז בסוף מפקידים זה לקוחות, זה הציבור והמשק, החשיבות לעמוד בפני משברים ולתת את השירותים הרציפים.

יאיר אבידן: ראינו את זה גם בתקופת הקורונה.

יאיר אבידן: אחד ההישגים הגדולים, שנותנים ביטחון לאזרחי מדינת ישראל, זה היכולת לתת רציפות תפקודית והמשכיות עסקית ביום יום הגם שגם עובדי המערכת הבנקאית הם עובדים שסבלו מתחלואה.

יאיר אבידן: כשהיה רק 15% מהעובדים שיכלו להגיע למערכת גם הם סבלו מכך שחלק מהמשפחה הייתה מובטלת ובכל אופן היה חשוב מאוד לתת את תחושת הביטחון לציבור, שיש המשכיות עסקית ורציפות תפקודית.

יאיר אבידן: כמובן זה מתחבר אחר כך להיבטים שקשורים לסייבר והיבטים אחרים.

יאיר אבידן: אז הנושא של היציבות הוא כמובן בנפשנו.

יאיר אבידן: הנושא השני הוא ההוגנות.

יאיר אבידן: הנושא של ההוגנות הוא כמובן בראיית הלקוח.

יאיר אבידן: אנחנו עושים מאמצים מאוד מאוד גדולים להטמיע תרבות של הוגנות, ההוגנות בסופו של דבר זה הבסיס של האמון של הלקוחות במערכת הבנקאית, וגם זה פעם אחת מתכתב כמובן עם היציבות, ובהיבט הזה אנחנו נותנים דגש לכל העולם של בנקאות שהיא גם מכלילה וגם משפיעה, דהיינו נותנת מענה למגוון מאוד מאוד רחב של אוכלוסיות, למעשה מתן מענה לכל האוכלוסיות ככל שניתן וכמובן גם בסוף היום שהיא תהיה משפיעה, ועל זה אני ארחיב טיפה, וגם פה רואים את ההיבט של הלקוחות.

יאיר אבידן: החלק השלישי הוא לייצר מערכת תחרותית ומתקדמת לטובת הלקוחות גם כן.

יאיר אבידן: זה בעיקר ההיבט של כל העולם של הטכנולוגיה והדיגיטציה, שירותים מתקדמים, מוצרים מתקדמים.

יאיר אבידן: כמובן חלק גדול מהבוסט שהיה היה נגזרת של עבודה שבין היתר הייתה כאן, גם הנושא של ועדת שטרום, בהיבטים שבהחלט הפיקוח על הבנקים לקח חלק מאותה חקיקה ויישם אותה במלואה.

יאיר אבידן: לצד זה אנחנו ממשיכים לקדם את ההיבטים, הגם שנושא התחרות הוא יעד משני בעולם של הפיקוח על הבנקים, אבל בעולם של רווחת הצרכן וטובת הצרכן אנחנו מקדישים לזה הרבה תשומת לב ונראה את זה גם בהמשך.

יאיר אבידן: בסוגיה האחרונה, שהיא יעד שלנו, יעד פנימי, אבל בעיניים שלנו הוא מאוד מאוד מרכזי, הפיקוח על הבנקים הוא מונופול, אין לו מתחרים בשוק, ועדיין חשוב מאוד אגב זה שאנחנו נהיה מסוגלים לתת את השירות המיטבי למשק, ללקוחותיו ולמפוקחים שלנו, ולכן בגלל הקצבים המאוד מאוד מהירים של התפתחות השוק בארץ ובעולם, לצד מקצועות פיקוחיים נוספים, אנחנו בוחנים ממש בימים אלה את מודל ההפעלה שלנו על מנת שבראייה צופת פני עתיד נהיה מסוגלים לעמוד בשירותים אותם אנחנו רוצים לתת.

יאיר אבידן: המסרים העיקריים שלנו שחשוב מאוד שנעביר אותם.

יאיר אבידן: הראשון זה החשיבות של מערכת בנקאית יציבה, שהיא נותנת ביטחון למשק הכלכלי ומערכת יציבה שיכולה לתמוך בצמיחה ובהתפתחות של המשק, בכלכלה הריאלית של המשק.

יאיר אבידן: ראינו את זה גם ביציאה מהקורונה, מערכת איתנה, ואני יכול להגיד פה, קבל עם ועדה, המערכת הבנקאית הישראלית היא איתנה והיא ערוכה לאתגרי העתיד.

יאיר אבידן: הלקוח במרכז, זה לא אמירה מכאן החוצה, זו אמירה מאוד מאוד מרכזית שלנו, להסתכל על הלקוח במרכז.

יאיר אבידן: הכוח הוא אצל הלקוח, לשרת אותו בהגינות, בהוגנות, לתת לו את השירותים שמתאימים לו בצורה מונגשת, בצורה פשוטה, לאפשר לו לתחר וחלק מהפעילות שעשינו, אני ארחיב בה, אנחנו נמשיך להקדיש הרבה מאוד מאמץ ללקוח במרכז.

יאיר אבידן: אנחנו לומדים גם על הרגולציה הבין לאומית שמתפתחת, בעיקר בשוק האנגלי, ואנחנו נפעל ליישם את זה.

יאיר אבידן: כשאמרתי הרבולוציה במערכת הבנקאית, צריך לזכור, הקצב הוא הרבה יותר מהיר ממה שהיה נהוג בעבר ואנחנו חייבים להתאים את עצמנו לנושא הזה, גם מבחינת פיקוח וגם מבחינת הרגולציה המתאימה.

יאיר אבידן: זה מאתגר אותנו לאתגר של המודל העסקי.

יאיר אבידן: האתגר של המודל העסקי בסופו של תהליך זה המערכת הבנקאית המסורתית מול העולם הפינטקי וההתפתחות שלהם ומול העולם של הפלטפורמות, לראות כיצד המודל העסקי יגיע לשיווי המשקל על האיומים ועל ההזדמנויות.

יאיר אבידן: לצד זה, כמו שאמרתי, התפקיד שלנו הוא להסיר את החסמים ולמעשה לאפשר תכניות שמעודדות תחרות.

יאיר אבידן: אנחנו נמשיך ונפעל שם בעולם הדיגיטציה, נאפשר את ההתחברות למערכות ונאפשר אכן שתהיה בנקאות עכשווית ומתאימה.

יאיר אבידן: והנושא שמתחבר גם ללקוח במרכז וגם לעולם של ההגינות וההוגנות, הוא מדבר על מערכת הבנקאות כגורם משפיע במארג החברתי כלכלי.

יאיר אבידן: בעיניים שלנו הוא נושא מאוד מאוד מרכזי.

יאיר אבידן: פה אם אני יכול להעביר מסר שגם עובר כמסרים למערכת הבנקאית, זה שאני חושב שזו אמירה חשובה, שלמעשה רווחים שמופקים על ידי המערכת לצד השאת ערך חברתי הם בעלי ערך אסטרטגי הרבה יותר גבוה.

יאיר אבידן: אני חושב, כבוד היו"ר, שחשוב לזכור את זה שבהחלט רווחים שבאים עם צד חברתי, עם ערך חברתי, יש להם ערך אסטרטגי גבוה.

יאיר אבידן: לכן אנחנו נמשיך לעשות כל מאמץ שאנחנו יכולים גם שהמערכת הבנקאית תיקח חלק על מנת שנחיה פה בחברה יותר טובה.

יאיר אבידן: זה חלק מהאג'נדה היום יומית שלנו כדי למצוא את הדרך הטובה ביותר לתת לזה מענה.

יאיר אבידן: כמובן המערכת הבנקאית היא מערכת משלימה, מערכת משלימה לצד המדינה, לצד המערכת הקובעת, אבל בהחלט מערכת שיכולה לסייע רבות ואנחנו ניתן את עצמנו.

יאיר אבידן: אנחנו עוברים למספר פעילויות שעשינו ב-2021.

יאיר אבידן: אז אני לא אעבור על הכול, אבל הפעילות הראשונה שאני רוצה לציין אותה זה פעילות בתחום הגנת הצרכן.

יאיר אבידן: יש פה די הרבה משושים, אני לא אוכל לעבור עליהם בסדר, אבל כשאנחנו מדברים על הראייה ההוגנת אנחנו מדברים על ראייה שהיא פרו צרכנית, על ראייה שהיא נגישה, על העולם של אוריינות, לשפר את האוריינות הפיננסית והדיגיטלית ואוריינות המידע, לראות איך הבנקאות שלנו היא גם משפיעה, איך היא גם מכלילה, איך היא שוויונית, איך היא בנקאות שאנחנו נותנים לכל אחד, איך אנחנו מגנים על אוכלוסיות מיוחדות ככל שניתן, איך אנחנו עושים גילוי אפקטיבי, איך אנחנו עושים גילוי שקוף ואיך אנחנו מנסים להגן מפני הונאות.

יאיר אבידן: כשאנחנו מסתכלים על הנושאים האלה, אז ממש רק בכמה משפטים, גיבשנו מדד ראשוני של הוגנות, שעדיין אנחנו מטייבים אותו, הוא שוּקף לבנקים.

יאיר אבידן: עדיין יש לנו עבודה רבה לעשות שם, אבל הוא שינה את השפה ובסוף מדד צריך להניע לפעולה ואני מקווה שהוא אכן מניע לפעולה.

יאיר אבידן: פעלנו רבות להחזרים כספיים ללקוחות, 15.5 מיליון שקל במהלך שנת 2021.

יאיר אבידן: בכל עולם השקיפות, אז מינואר 2023, אם אני לא טועה, יוצגו נתוני פעילות בפיקדון ניירות ערך כולל תשואות על התיקים לכל הלקוחות.

יאיר אבידן: אנחנו עשינו מספר הליכי עיצום ואכיפה, כי אנחנו מבינים שבסוף היום חלק מהיכולת שלנו זה פעם אחת, לקבוע את הרגולציה, לפקח עליה ובסוף היום להפעיל אמצעי אכיפה.

יאיר אבידן: אז הפעלנו מספר הליכי עיצום ואכיפה גם בשנת 2021 וממשיכים עם זה גם היום.

יאיר אבידן: כמובן הנושא של פניות לקוחות הוא מאוד מאוד מרכזי ופנינו לבירור מידע ופניות לקוחות, למעלה מ-28,000 פניות.

יאיר אבידן: חשוב לנו מאוד גם לעמוד ברמה של SLA איכותית.

יאיר אבידן: פעלנו, אגב האכיפה, בפעילות של בקרה צרכנית, אנחנו פועלים להגביר את השקיפות, אנחנו מעלים הרבה מאוד עמדות לאתר שלנו ואנחנו בתהליך שדרוג של אתר בנק ישראל שבתוכו הפיקוח על הבנקים ייקח חלק ויש בהחלט למה לצפות.

יאיר אבידן: עשינו רפורמה בתחום המשכנתאות שהייתה כאן בוועדה, עדכנו אתכם גם ערב הרפורמה, גם נתנו סטטוס.

יאיר אבידן: ההוראה תיכנס לתוקפה ב-31 באוגוסט 2022, היא דוגמה נוספת וטובה לתפיסה של מתן העברת הכוח ללקוח, פישוט מוצרים, שקיפות, יכולת השוואה, אני מקווה מאוד ומאמין שאנחנו נמשיך לדחוף שכל הנושא הזה הוא הידבקות גם למוצרים וגם לתפיסה אחרת בכלל בכל תחום הבנקאות.

יאיר אבידן: כמו שאמרתי, טיפלנו בתלונות הציבור.

יאיר אבידן: אחד הנושאים המאוד מאוד מרכזיים שחשוב לנו זה כל הנושא של אחריות חברתית, כל הנושא של הדוח של ה-ESG שהוא דוח שעוסק בסביבה, חברה וממשל.

יאיר אבידן: אני גאה להגיד – כל פעם שאני גאה, אני אומר שיש לנו המון המון עבודה לעשות, כלומר זה שאני גאה אני מציג את החלק המלא של הכוס למרות שאנחנו ביום יום מתעסקים בחלק הריק של הכוס.

יאיר אבידן: פה זו הזדמנות לדבר על החלק המלא של הכוס, אבל את ההלקאה העצמית אנחנו יודעים לעשות די טוב.

יאיר אבידן: אז בעולם של סביבה, חברה וממשל, אנחנו הרגולטור היחיד שהדיווח הוא דיווח מנדטורי.

יאיר אבידן: הדיווח הוא דיווח שנתי, החל מדצמבר 2021 הוא גם מקבל חלק בתוך הדירקטוריון ודוח ההנהלה של הבנקים.

יאיר אבידן: אנחנו נמשיך לפעול ולהיות בבסט פרקטיס שם, גם בנושא של ההסדרה של האקלים וכמובן בכל העולם החברתי, ב-S, ובעולם של המשילות, בעולם של ה-G, אנחנו בהחלט גאים בנושא הזה.

יאיר אבידן: לצד זה בתוך 2022, אני מקווה שאל 2023, נפתח מדד נוסף שעוסק בבנקאות שהיא משפיעה, כמו שיש השקעות משפיעות אז אנחנו רוצים לעשות בנקאות משפיעה שבהחלט תיקח בין היתר מדדים שעוסקים במוביליות חברתית, מגוון חברתי בעולם של שוויון הזדמנויות.

יאיר אבידן: לצד הגנת הצרכן שדיברתי דיברנו על העולם של מערכת תחרותית ומתקדמת.

יאיר אבידן: אני חושב שיש כאן דוגמה טובה לדברים שעשינו.

יאיר אבידן: מר ביטון, אתה יכול להיות מאוד מאוד גאה בעולם של הבנקאות הפתוחה.

יאיר אבידן: עברו פה דיונים ארוכים ומשמעותיים של חוק נותני שירותי מידע.

יאיר אבידן: דיברנו על פיקוח מוביל, אז בעולם הזה גם בנק ישראל וגם הפיקוח על הבנקים, לא רק היה רגולטור, היה גם רפורמטור.

יאיר אבידן: לא לבד, אבל הוביל את הבנקאות הפתוחה, הוביל את הוראות ניהול בנקאי תקין של בנקאות פתוחה ללא חקיקה, ולולא זה החקיקה שהסתיימה בנובמבר 2021 בנחישות גדולה של הוועדה הזאת לא הייתה יכולה לקבוע לוחות זמנים של הטמעה של בין שישה ל-18 חודש, אולי זה היה קרוב יותר ל-60 חודשי הטמעה ולכן זה בהחלט דבר חשוב, עם כל המורכבות לנהל חקיקת משנה, שזה הוראת ניהול בנקאי תקין, ללא חקיקה ראשית.

יאיר אבידן: ראינו פה את המתחים האלה סביב השולחן, אבל לשמחתי הרבה – זו רפורמה מאוד מאוד חשובה שהפירות שלה ייקצרו או יפרחו, התפרחת תהיה בשנים הקרובות והחל מדצמבר 2023 אני מעריך שאנחנו נהיה המדינה עם בנקאות פתוחה, בפוטנציאל להיות המפותחת ביותר, כולל מאמץ גדול שלנו ללוות את הסטנדרט הבין לאומי ולבנות אותו לראשונה בחלק מהמוצרים.

יאיר אבידן: הנושא של ניירות ערך אין באף מדינה בעולם, אז בעניין הזה אולי נהיה אור לגויים עם כל הקשיים שיהיו.

יאיר אבידן: עסקנו בפרויקט יחד עם הממשלה, עם החשב הכללי, פרויקט של ערבויות דיגיטליות שהוא משהו מדהים, ליווינו כמובן את הקמת הבנק הדיגיטלי, שאחרי 43 שנה הוקם בנק לראשונה ואנחנו מאוד מאוד שמחים ונקווה להצלחתו.

יאיר אבידן: יש עדיין בנקים נוספים או יזמים נוספים שבאים, יש פניות שאנחנו בוחנים אותן גם לסולקים וגם לעולם בנקאי.

יאיר אבידן: הנושא של האפליקציות הבנקאיות ששינו לכולנו את החיים, חלק מהנושא הזה כמובן אפשור ורגולציה באחריות של הפיקוח על הבנקים.

יאיר אבידן: נזכיר לכולנו את המעבר בקליק, פעילות שהייתה כמובן יחד עם משרד האוצר.

יאיר אבידן: יש פה גם נציגים ממשרד המשפטים ואחרים.

יאיר אבידן: אתמול היה מעין אירוע משמח יחד עם מס"ב שלקחו חלק משמעותי ובאמצעות המערכות שלהם נעשה המעבר בקליק.

יאיר אבידן: בהחלט עוד תהליך שמעביר את הכוח ללקוח.

יאיר אבידן: אנחנו לא אמורים לצפות לראות איזה שהוא מעבר יותר משמעותי, אבל ככל שהלקוח בוחר לעשות מעבר אז המעבר הוא הרבה יותר נעים.

יאיר אבידן: וכמובן כחלק מאותה הקמת בנק דיגיטלי או חלק מאותה חקיקת שטרום אז גם הושלם הפרויקט להקמת לשכת שירותי המחשוב, כמובן גם בתמיכה של האוצר.

יאיר אבידן: אלה דברים שהם בהחלט מאוד מאוד משמעותיים שנמשיך לדחוף אותם.

יאיר אבידן: אם נעבור קדימה אז נדבר על עולם היציבות, שברור שעם זה אנחנו קמים בבוקר ועם זה אנחנו הולכים לישון.

יאיר אבידן: יציבות היא מילה מאוד מאוד חשובה גם בהיבט הצרכני.

יאיר אבידן: נזכיר מספר נושאים שטיפלנו בהם השנה.

יאיר אבידן: ראינו איזה שהיא עלייה ברמת הסיכון או בפעילות בתחום האשראי לנדל"ן ופעלנו גם בעולם של רגולציה, גם מכתבים וגם פיקוח ובקרה יותר הדוקים.

יאיר אבידן: כמובן תמיד בעולם היציבות אנחנו עושים תרחישי קיצון ובינתיים התוצאות שלנו מאוד טובות.

יאיר אבידן: כמו שאמרתי מקודם, המערכת הבנקאית היא איתנה וערוכה ואנחנו רואים גם מתרחישי קיצון.

יאיר אבידן: באופן שגרתי אנחנו עושים הערכה לפרופיל הסיכון של הבנקים, זו השגרה שלנו, פעם בשנתיים אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד מעמיקה, ייעודית, פעם בשנה עבודה יותר תמציתית, אבל זה היום יום שלנו.

יאיר אבידן: הנושא של הגנת הסייבר, אני חייב להגיד כאן, סיכון הסייבר הוא הסיכון הכי גבוה והכי מטריד, בעיקר הסיכון הבלתי ידוע.

יאיר אבידן: אנחנו מקבלים, גם אנחנו יודעים וגם פידבקים אחרים שהמערכת הבנקאית היא מערכת שמקדישה הרבה מאוד תשומות להגנת הסייבר.

יאיר אבידן: אז ברמת הבנק הבודד מוקדשות תשומות, ברמת המערכת בהחלט מוקדשות תשומות, יש לנו גם פורומים שמטפלים בזה.

יאיר אבידן: השלב הבא הוא הרמה המדינתית, אני לא פותח את זה כאן, אבל גם ברמה המדינתית חשוב מאוד לתת את תשומת הלב לנושא הזה ואכן מוקדשות הרבה מאוד תשומות בנושא הזה.

יאיר אבידן: הסדרה יציבותית מן הסתם זה לחם חוקנו, לצד ההסדרות האחרות.

יאיר אבידן: אני שמח להגיד שגם כחלק מפיתוח התחרות והרבולוציה הבנקאית אפשרנו לאחרונה לעשות פעילות בענן וגם פעילויות הליבה, משהו שמאוד מאוד מחזק את היכולות הבנקאיות לפעול.

יאיר אבידן: אנחנו פועלים פה גם בבסט פרקטיס.

יאיר אבידן: דיברנו על העולם של ההמשכיות העסקית, נושא שהוא קריטי.

יאיר אבידן: אנחנו רשות יהודית פיננסית, אחראים על המערכת הפיננסית ועל שרשרת הערך שלהם, כולל חלק מהספקים המרכזיים שלהם על מנת שברגע האמת המערכת הזאת תוכל לפעול וכולנו פה מבינים שחוזק השרשרת הוא כחוזק החוליה החלשה.

יאיר אבידן: וכמובן עוסקים בביקורות וסקירות כשגרה.

יאיר אבידן: נעבור הלאה, לתת איזה שהוא flavor.

יאיר אבידן: אני לא אעבור פה על כל הסיכונים, אבל אלה סיכונים שעשינו אותם בתום 2021 מול המערכת.

יאיר אבידן: צריך לזכור שיש פה תמיד היבט של טיימינג.

יאיר אבידן: כנראה שבוע אחרי משבר אוקראינה היינו רואים טיפה סיכונים אחרים, או כשיש טלטלה בשווקים היינו רואים טיפה רגישות אחרת, אבל הדגש שלי הוא על שלושת הנושאים הראשונים שמלווים אותנו וכנראה ילוו אותנו.

יאיר אבידן: הראשון הוא סייבר ואבטחת מידע.

יאיר אבידן: אתם רואים שהמערכת רואה בזה סיכון גבוה ולכן מוקדש לזה הרבה מאוד תשומות.

יאיר אבידן: החלק השני הוא העולם הטכנולוגי והמשכיות עסקית.

יאיר אבידן: טכנולוגיה, גם המערכת הבנקאית מתחלקת לשתי זרועות.

יאיר אבידן: כל הזרוע המסורתית, שזה כל הפעילות התפעולית וה- back endשל המערכת, שהן מערכות בדרך כלל מאוד מאוד כבדות ויחסית מורכבות ומבוגרות, מול המערכות שהם פייסינג של הלקוח, שהן מערכות מאוד חדשניות והפער ביניהן זה לחיות בין מעבר בין דורי ובסוף היום צריך לצמצם אותו.

יאיר אבידן: וכמו שאמרתי קודם, העולם של המודל העסקי, הסיכונים, הסיכויים, בין ההתפתחות, בין העולם של הפינטק והביגטק והמוחות המסורתיים, בהחלט צריך לראות.

יאיר אבידן: אני לא עובר על שאר הנושאים, אבל אלה למעשה נושאים שכל מה שהוא מעל 30% הוא נושא שיותר מטריד את המערכת, אבל זה גם לעתים, כמו שאמרתי, שאלה של טיימינג.

יאיר אבידן: בשקפים הבאים אני רוצה להציג טיפה את ההתפלגות של המערכת הבנקאית ממספר פריזמות.

יאיר אבידן: יש הרבה אמירות, דואופול, או כל מיני אמירות כאלה.

יאיר אבידן: לא שאני רוצה לקעקע את האמירות האלה, אבל אני רוצה להגיד שאפשר להסתכל על המערכת הבנקאית והכול הוא בעיני המתבונן ולכן לתת כמה פרספקטיבות עם רק אובזרבציה.

יאיר אבידן: אם אנחנו מסתכלים על הצד הימני, רואים את ההתפלגות של שש הקבוצות הבנקאיות או חמש קבוצות בנקאיות ובנק ירושלים.

יאיר אבידן: אני מצטער שהבנק הדיגיטלי עוד לא פה, ב-21' הוא היה רק על הקו של האפס אז לא העלינו אותו, אני מקווה שבשנה הבאה הוא כבר יקבל את ה-bar שלו בפני עצמו.

יאיר אבידן: כשמסתכלים על המערכת הבנקאית מבחינת התפלגות סך הנכסים אז בהחלט רואים שיש שני בנקים גדולים, אחר כך עוד שניים בינוניים ואחד קצת יותר קטן.

יאיר אבידן: כשאנחנו מסתכלים על ההתפלגות של הסניפים אז לבוגרי סטטיסטיקה רואים שההתפלגות הרבה יותר אחידה.

יאיר אבידן: אני מוציא את בנק ירושלים מהחשבון הזה, כשמסתכלים על חמש הקבוצות הבנקאיות אז רואים שכשמסתכלים על התפלגות הסניפים יש פה הסתכלות הרבה יותר אחידה ושוויונית של המערכת.

יאיר אבידן: נכון, הפריסה היא שונה בשווקים אחרים, אבל אפשר להסתכל על זה בהיבט אחר.

מוסי רז: אם אפשר שאלה.

מוסי רז: איך אתה רואה את תפקיד הפיקוח על הבנקאים אל מול הריכוזיות?

מוסי רז: בכל זאת יש פה דואופול, 59% מהנכסים הם בידי שני הבנקים הגדולים, האם לפיקוח על הבנקים לדעתך יש תפקיד כאן בהקטנת הנתח של הדואופול או שלא?

יאיר אבידן: נעבור לשקף הזה והוא נותן תשובה די טובה לזה בהיבט של הסתכלות על האשראי.

יאיר אבידן: לכן אני אומר, יש עוד פרספקטיבות, יכולנו להביא גם את הפרספקטיבה של פיקדונות.

יאיר אבידן: כשמסתכלים על ההיבטים של האשראי אז רואים את התפלגות האשראי הצרכני.

יאיר אבידן: רואים שהתפלגות האשראי הצרכני היא די אחידה, לא רואים פה לא דואופול, רואים פה איזה שהיא התפלגות.

יאיר אבידן: כשמסתכלים על ההתפלגות של אשראי לדיור, אז רואים שיש בנק אחד שהוא מאוד מאוד מוביל, שני בנקים בגדלים דומים ואחרים בגדלים אחרים לחלוטין.

יאיר אבידן: וכשמסתכלים על האשראי העסקי, אז כמו שאמרת, חבר הכנסת, אז הוא כאילו הדואופול.

יאיר אבידן: לכן כל השאלה שנשאלת היא על מה אנחנו מסתכלים.

יאיר אבידן: אם מסתכלים על האשראי הצרכני, אם מסתכלים על סינוף, אם מסתכלים על משכנתאות, אז לכן אני לא מוטרד.

יאיר אבידן: אנחנו כן מסתכלים, התפקיד שלנו בסוף היום הוא להסתכל שיש שוק שנותן בראיית הצרכן מוצרים תחרותיים, מוצרים הוגנים ושלצרכן יש את יכולת הבחירה שלו.

יאיר אבידן: בהיבט הזה יש גם גודל של שוק וכשאנחנו מסתכלים, כמו שמסתכלים על מחזור חיים של פירמה, כמו שמסתכלים במחזור החיים של אדם, יש התפתחות.

יאיר אבידן: אני חושב שהשוק שלנו הוא שוק שפחות או יותר זה המענה שלו.

יאיר אבידן: אני עדיין שמח שיש כניסה של בנקים חדשים, חשוב מאוד שהם יביאו את ה-value proposition שלהם והם כן יזיזו את המחוג.

יאיר אבידן: כבר הכניסה שלהם משפיעה, כי כשיש תחרות גם הבנקים הוותיקים משייפים את היכולת שלהם ובהחלט יש תחרות.

יאיר אבידן: אפשר להסתכל גם במקומות אחרים, כמו נגיד באוסטרליה או בארה"ב, גם בארה"ב יש בין 4,000 ל-5,000 בנקים, אבל עדיין חמישה בנקים ראשונים לוקחים נתח שוק של אולי 70%, הבנקים באוסטרליה, ארבעה הגדולים מול מאות או עשרות רבות של בנקים, גם לוקחים חלק גדול.

יאיר אבידן: כאן החלוקה היא טיפה אחרת, אנחנו נותנים את תשומת הלב שלנו בוודאי שלא יעשו abusing ללקוחות.

יאיר אבידן: אם נסתכל הלאה, אז רק אינדיקציה לגבי הרווחיות של המערכת, זה חלק מהאינדיקציה האם אנחנו כן מוטרדים או לא מוטרדים.

יאיר אבידן: כנראה אין פה רווח אבנורמלי, אנחנו רואים שהמערכת הבנקאית בישראל היא בגדול, לאורך שנים, בצורה או חד ספרתית גבוהה או דו ספרתית נמוכה, די דומה לרמה שמקובלת בעולם.

יאיר אבידן: התשואה בסוף לבעלי המניות תואמת את הסיכון.

יאיר אבידן: אכן 2020 ו-2021 הן שנים שהן שונות במעט.

יאיר אבידן: 2020 זה היה הקורונה, 2021 יציאה מהקורונה, אבל גם אם ממצעים את שתי השנים האלה אז הן טיפה יותר טובות מ-2019, אבל לא באופן דרמטי וכשלוקחים את הבנצ'מרקינג שלנו לעומת ארה"ב אנחנו רואים שאנחנו די בהלימה עם ההתנהגות הזאת ואכן אנחנו כן רוצים אגב יציבות - - -

מיכאל ביטון: המפקח, יש לנו שעה דיון ונתנו חצי שעה סקירה, אז ניתן זמן לשאלות.

יאיר אבידן: אז חמש דקות.

יאיר אבידן: תודה לך על ההערה, אני מקבל אותה.

יאיר אבידן: פה זה מילה, אפרופו לראות את ההתפתחות של תיק האשראי ולראות את ההתפלגות של התחרות.

יאיר אבידן: אז רק אם ניקח בין 2013 ל-2021 אז רואים שב-2013 88% מהאשראי הצרכני היה בתוך המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: מסתכלים ב-2021 רואים שרק 71% מתוך האשראי במערכת הבנקאית, מילאו אותו, חלק מאותו מלאי נושא של מוסדיים וחלק מהם זה חברות כרטיסי אשראי.

יאיר אבידן: עובדה שמפתחת את התחרות ומשנה את המסגרת.

יאיר אבידן: בשקף הבא אנחנו רואים את הגידול באשראי.

יאיר אבידן: אמרנו, התפקיד של מערכת בנקאית הוא לתמוך במשק, אז אנחנו רואים שלאורך שנים, ובוודאי רואים ב-2021 את הצמיחה של הפעילות שבכל הסגמנטים בהחלט הייתה עלייה, גם באשראי הצרכני הייתה עלייה, זו האיתנות של המערכת הבנקאית כדי לתמוך.

יאיר אבידן: נעבור לשקף הבא.

יאיר אבידן: אינדיקציה חשובה לראות, כבוד היו"ר, לראות את הירידה בריביות לאורך שנים בכל המגזרים באשר הם.

יאיר אבידן: מ-2017 עד 2021 רואים מגמה של ירידה מתמשכת בריביות.

יאיר אבידן: בשקף הבא, מסתכלים על ההפרשות להפסדי אשראי.

יאיר אבידן: גם פה די בהלימה לארה"ב.

יאיר אבידן: השנה האחרונה היא שנה שהיו החזרי הפרשה כתוצאה מהפרשות גבוהות בתוך שנת 2020 כתוצאה מהקורונה.

יאיר אבידן: נעבור הלאה, נראה את ההתפתחות של המערכת הבנקאית בעולם הדיגיטלי.

יאיר אבידן: אנחנו רואים כיום שכ-87% מהפעילות של משקי הבית בסניפים נעשית באופן דיגיטלי.

יאיר אבידן: רק לאינדיקציה, רואים את הפעולות בערוצים ישירים, ב-2017 היו כ-109 מיליון פעולות במערכת הבנקאית הסניפית, מתוכם 60 מיליון היו בערוצים דיגיטליים, רק 55% מהפעילות, היום אנחנו רואים על בסיס של 125 מיליון פעולות שכבר 109 מיליון פעולות, זה 87%, נעשות במערכת הדיגיטלית.

יאיר אבידן: אני חושב שזה ערך גדול.

יאיר אבידן: להזכיר באמירה אחת, יש איזה שהיא אמירה לגבי נטייה של סגירת סניפים.

יאיר אבידן: אז פעם אחת אנחנו רואים שבשיא היינו כ-1,200 סניפים והיום אנחנו כ-1,000 סניפים ומצד שני עלינו למצב ש-87% מהפעילות של משקי הבית נעשית בדיגיטל.

יאיר אבידן: כלומר עלינו משמעותית בדיגיטל ועדיין לא קטנה המערכת הבנקאית בסניפים.

יאיר אבידן: הפעילות בערוצים ישירים, רק לתת אינדיקציה, אפשר לראות איזה פעילויות נעשות בערוצים ישירים.

יאיר אבידן: תחום ניירות ערך כולו נעשה בערוצים ישירים, העברות ותשלומים כמעט כולו נעשה בערוצים ישירים.

יאיר אבידן: רק לראות את החלוקה ברמה המוצרית.

יאיר אבידן: אז רואים שיש פה כיסוי גדול.

יאיר אבידן: העולם של הלוואות, עוד חלקו רואים, שנעשה עדיין בפלטפורמה הסניפית.

יאיר אבידן: אי אפשר שלא להגיד אף מילה על האשראי לדיור.

יאיר אבידן: בעולם של הבינוי והנדל"ן אנחנו רואים את ההתפתחות של האשראי של בינוי ונדל"ן, זה כמובן באחוזים, בצד ימין כתוב את הסכומים.

יאיר אבידן: רואים בסוף היום שאשראי לבינוי ונדל"ן אכן גדל בשיעורים הכי גבוהים בהשוואה ל-2013 ואחריו האשראי לדיור.

יאיר אבידן: ואם מסתכלים בצד השמאלי רואים שאכן האשראי לדיור הוא כ-37% מהחשיפה הכוללת במערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: נעיף מבט על ביצועי המשכנתאות שכולם יודעים את היקף הגידול שלהם.

יאיר אבידן: פה אנחנו מראים שזה הגיע גם ל-13 מיליארד, אבל כרגע זה מסתכם, נכון לאפריל 2022, ב-12 מיליארד.

יאיר אבידן: כשמדברים על שוק המשכנתאות בהחלט ניתן להגיד שיש עלייה מסוימת בסיכונים, מה שקוראים עלייה בזנב כשעלייה בזנב היא פעם אחת נגזרת מעלייה באשראי שניתן בשיעורי החזר מהכנסה גבוהים, שאנחנו קוראים להם בין 30% ל-40%.

יאיר אבידן: לצד זה עלייה בשיעורי המימון הגבוהים, בין 60% ל-75%.

יאיר אבידן: היה כאן דיון בשבוע שעבר, לדעתי, שלחתם אותנו מה שנקרא לשיעורי בית ואכן אנחנו בתוך שיעורי הבית האלה ואנחנו נחזור עם התוצרים.

מיכאל ביטון: חשוב מאוד.

יאיר אבידן: לחלוטין.

יאיר אבידן: אנחנו נחזור עם התוצרים, אנחנו מבינים שהשוק הזה הוא גם רגיש, כשנוגעים בו צריך לגעת בו בשום שכל ובזהירות הראויה ולכן כשאנחנו מקבלים שיעורים אנחנו תלמידים טובים ונחזור עם שיעורים, אני מקווה שגם נקבל ציונים טובים.

יאיר אבידן: עוד מעט נגמרת השנה, יש מסיבות סיום.

מיכאל ביטון: אם עולה נושא ומטפלים ובודקים ומביאים תוצאה ואתם מובילים אותו, זה הדבר הכי טוב שיש.

מיכאל ביטון: ככה זה צריך להיות.

יאיר אבידן: ומשפט אחרון על המשכנתאות, כדי לקבל את סדר הגודל.

יאיר אבידן: כשמסתכלים על 100% של התמהיל של המשכנתאות, אנחנו נכנסנו אחרי הרבה מאוד שנים של סביבת ריבית מאוד מאוד נמוכה וסביבת אינפלציה מאוד מאוד נמוכה, כך שאנחנו נכנסנו לתקופה של תוואי מסוים של עליית הריבית.

יאיר אבידן: אני מקווה שהאינפלציה תרד מהרמה הנוכחית שלה לרמות של יעד האינפלציה, אבל עדיין כשמסתכלים על 100% התמהיל רואים שרק 26% מתמהיל של משקי הבית בישראל היא ריבית קבועה לא צמודה.

יאיר אבידן: עדיין היא אדישה לעליית הריבית וליעד האינפלציה ו-74% מהתיק מקבל תג מחיר שכתוצאה מנגזרת של שינויי האינפלציה ושינויי הפריים אז בהחלט יש לו איזה שהוא מחיר של עליית היקף ההחזר החודשי.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני אתייחס לכמה מרכיבים.

מיכאל ביטון: ראשית נראה שידיכם עמוסות והעשייה גדולה ורחבה ויש חשיבה סדורה וכוללנית והיה פה גם מרכיב של שקיפות והדוח הזה מעולה ומדבר בעד עצמו ונלמד אותו לעומקו, הנתונים חשופים וגלויים לכל אזרח וגם לנו.

מיכאל ביטון: בראש הדברים בסופו של דבר מרחפת תמיד מעל העולם הבנקאי עננת הריכוזיות ועננת הסיכוי לחוסר תחרות וניצול המצב של ריכוזיות למקסום רווחים.

מיכאל ביטון: הדבר הזה הוא דבר שמרחף עלינו ומולו הדרישה והציפייה של האזרחים וגם של מערכות המדינה שהמערכת הבנקאית תהיה יציבה וחסונה גם באירועי קצה פיננסיים בארץ ובעולם.

מיכאל ביטון: אנחנו נעים בין שני המרכיבים הללו שמנחים אותנו בצורת הפעולה.

מיכאל ביטון: בתוך כל הדברים אנחנו מזהים בוועדה את סוגיית האפליקציות של העברות בנקאיות, גם כנושא שאין בו תחרות, שהוא כרגע לטובת האזרח כי אין שם עמלות גבוהות, וביט ללקוח הפרטי, אבל נתח השוק הוא גדול ואם תתקבע שם ריכוזיות מעצם השליטה בנתח שוק של כ-70% באפליקציית העברות בנקאיות ולצדה הבעלות של בנק על האפליקציה, בעצם כל מה שניסינו לעשות עם כרטיסי האשראי, להוציא אותם מהבנקים, אולי אנחנו חוזרים עם סוג חדש של כרטיסי אשראי בבעלות הבנקים.

מיכאל ביטון: אני עוד לא פוסק אם זה טוב או רע, כי מהסקירה שקיבלנו פה בוועדה על האפליקציות הללו, הן לא פוגעות באזרח, נכון לעכשיו.

מיכאל ביטון: דבר שני שהייתי מאיר לך זרקור כמפקח על הבנקים זו סוגיית העמלות, אנחנו נדרשים לעמלות במה שנקרא בחתיכות, ברצועות.

מיכאל ביטון: מגלים את האגרה על פתיחת תיק משכנתא ומחוקקים חוק ספציפי על זה, ומגלים כפל עמלות על כספומטים שהוצאו מהבנקים ונגבים בהם עמלות גם על ידי הבנק וגם על ידי המפעיל.

מיכאל ביטון: אנחנו מטפלים בחקיקה הזאת של עמלות בחתיכות ואני שואל את עצמו האם כרגולטור תוכלו לעשות תכנית עמוקה מאוד איך נראות העמלות בבנקים ואיזה מגבלות אתם תטילו על הבנקים בצורה שיטתית, לרוחב המפה, במקום ההתנהלות שבה המחוקק יוזם כל פעם תיקון של אחת העוולות או חוסר האיזונים.

מיכאל ביטון: אני חושב שזה אזור שצריך לנתח אותו, מה מותר, מה אסור בעולם האגרות והעמלות שבנקים גובים מאזרחים, בתמונה רחבה, כפי שעשיתם לאחרונה עם המשכנתאות ביוזמתכם, היכולת להשוות משכנתא אחת לשנייה, היכולת להציג אותה באופן הוגן ללקוח והיכולת לשמור על ההצעה הזאת בפרק זמן מסוים ולקבל הצעה בפרק זמן.

מיכאל ביטון: זה בעצם מין הסדרה רוחבית של נושא פרוץ.

מיכאל ביטון: לדעתי נושא העמלות מחייב הסדרה דומה.

מיכאל ביטון: מטריד אותי מאוד להבין ולדעת גם במחקר שלכם האם העובדה שעשינו את חוק המידע הפיננסי, שבסך הכול בא להיטיב עם מי שעמד במילתו ובאמינותו הכלכלית מול האנשים שהוא חייב להם כסף, בין אם זה הבנק או מחוצה לו, אז הטבנו אולי עם אנשים יציבים, אבל החמרנו את מצבם של המוחלשים בחוק המידע הפיננסי ובעצם הובלנו לתופעת מודרי אשראי שהיא הולכת ומתרחבת.

מיכאל ביטון: וגם שם התאכזבנו מאוד לראות שהבנקים לא נשאו בנטל של מודרי האשראי כי הרי הבנקים היו יכולים לקבל 50 מיליון שקל מהמדינה ולהעניק אותם עם ביטחונות של 100% ולא הגישו אפילו אחד מהם הצעה לתת את השירות הזה לחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: מי הם אותם חלשים ביותר?

מיכאל ביטון: זה בעלי חשבונות מוגבלים בבנק.

מיכאל ביטון: אלה לא אנשים ללא חשבון בנק, הם כבר מסומנים בבנק, הם קיימים, אבל הבנקים לא רצו להגיש אפילו הצעה אחת, לקחת 50 מיליון שקל מהמדינה ולסייע להם כמודרי אשראי.

מיכאל ביטון: עקפנו את זה עם החשב הכללי והאוצר ויש מכרז ובוא נראה איזה גופים חוץ בנקאיים או בנקאיים שסוף סוף יקבלו מוטיבציה לתת שירות למוחלשים ביותר שיש להם חשבון בנק.

מיכאל ביטון: אני שואל בנושא הזה, האם לא יהיה נכון שיהיה עולם של שירות לחלש ביותר בבנקים כדרישת סף של המפקח על הבנקים.

מיכאל ביטון: כל עוד הבנק נהנה מחשבון בנק, סתם תיאורטית, נגיד ההכנסות של אדם זה הבטחת הכנסה, קצבת ילדים, קצבת נכות, אפילו לא מעבודה, זה יכול להסתכם גם ב-7,000-6,000 שקל, שזה מעל ההכנסה של שכר מינימום, והבנק ישאיר אותו בסטטוס מאוד מאוד נמוך אצלו של אפשרויות, ואז מה ראוי לאיש הזה, מה ראוי לבעל החשבון הזה לתת גם כשהוא במצב פיננסי לא טוב, לאור המידע הפיננסי.

מיכאל ביטון: את זה צריך לחקור, את ההשלכות של המידע הפיננסי על חלשים ואת האפשרויות בחוק לדרוש שירות סף גם למי שיש לו חשבון בנק ועדיין הוא ברמת מודרות אשראי כזו או אחרת.

מיכאל ביטון: לתקרת המשכנתא התייחסת, ואני שמח שהיציבות הפיננסית יוצרת מצב שההחזרים על משכנתאות, כפי שדווח לנו, עומדים על 99.8%, שזה נתון חסר תקדים, ולצד זה יש אנשים שנאנקים כדי לקבל משכנתא של יותר מ-75% על בית ראשון, על דירה ראשונה.

מיכאל ביטון: חלקם מקבלים יותר מ-90% כיוון שהם הולכים לתכנית ממשלתית של הנחה בדיור והמשכנתא מחושבת לפי שווי הבית ולא לפי המחיר שישלמו בפועל ואז דה פקטו יוצא שהמשכנתא שלהם היא באחוזים גבוהים יותר מ-75% ביחס לתשלום האמיתי ששילמו על הבית.

מיכאל ביטון: אז יש פה גם לאקונה ויש פה קבוצה שלמה שרק רוצה לבנות בית והאמינות שלה גבוהה והיא הולכת לחפש את ה-25% במחוזות רעים של הלוואות קצרות טווח, של הלוואות בריבית גבוהה, של שוק אפור, ושל סחרור, כי ההלוואות המשלימות האלה משולמות בטווח קצר יותר, בשנים ספורות יותר, בשנים הקשות ביותר של בני הזוג כשהכנסתם היא הנמוכה ביותר בראשית דרכם.

מיכאל ביטון: ואפילו הבנקים אומרים על מקרים כאלה שאין להם שום בעיה להרחיב את אחוז המשכנתא, אפילו הבנקים, הם מוכנים לקחת את הסיכון.

מיכאל ביטון: לכן התקרה הזו חייבת לקבל טיפול וחקירה ואני מבקש את המקרה הספציפי הזה, שוועדת הכלכלה העלתה, להאיץ, לטפל בו במהירות גבוהה.

מיכאל ביטון: ולסיום, לא תהיה רפורמה אמיתית בכלכלה בישראל בלי סינרגיה בין שוק ההון, בין הביטוח, בין הבנקים ובין הרגולטורים השונים שעוסקים בפיננסים.

מיכאל ביטון: ראינו את זה בבנקאות הפתוחה, ראינו את זה בסוגיות אחרות.

מיכאל ביטון: כשבאתם לשולחן ביחד זה מהלך כוללני.

מיכאל ביטון: אין מהלך כלכלי משקי שרק המפקח על הבנקים יכול לבצע אותו, נדרשת קואליציה שלמה של רגולטורים באוצר שיגבו, ישלימו ויסייעו אחד לשני ולא יריבו על טריטוריות ועל סמכויות ועל מרחבי השפעה.

מיכאל ביטון: גם את זה ראינו, זה טבע האדם, אבל זה בשוליים.

מיכאל ביטון: לסיכום, נעשתה עשייה גדולה מאוד, אלה הדגשים לאורך שנה שלמה של ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת, עכשיו כל אחד בשתי דקות יציג דגשים שלו למפקח על הבנקים מתוך תכנית העבודה שהוצגה ובארבע דקות ל-11:00 נסכם את הדיון.

מיכאל ביטון: עד לסיכום אני קופץ פה לשדולה לכפרי נוער וחוזר לסכם.

מיכאל ביטון: (היו"ר לימור מגן תלם)

לימור מגן תלם: כן, לפי סדר ההגעה.

לימור מגן תלם: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

מוסי רז: בוקר טוב.

מוסי רז: ראשית תודה, מר אבידן, על הסקירה, אני חושב שהיא סקירה מאוד ממצה ושקופה.

מוסי רז: יש לי כמה הערות, שהן אפילו יותר שאלות מאשר הערות.

מוסי רז: אחת, אני אגיד שנכון שמערכת הבנקאות בישראל היא מאוד יציבה, זה כמובן גם בזכות הפיקוח על הבנקים, אבל אני כן חושב שאנחנו סובלים משוק מצומצם מדי ומדואופול, לפחות, גם אתה אמרת, בחלק מהדברים, אם ניקח הלוואות עסקיות וכו'.

מוסי רז: והשאלה האם ניתן להתמודד עם זה.

מוסי רז: המשק הישראלי הולך וגדל, אנחנו גם הולכים וגדלים ב-2% לשנה וגם עוד תוסיף עלייה של הכלכלה ב-3%-2% בשנה, אז השאלה אם אנחנו יכולים כן להגיע למצב שחמשת הבנקאים הגדולים יהיו 70% ולא 100%.

יאיר אבידן: אנחנו לא ארה"ב.

מוסי רז: נכון שאנחנו לא ארה"ב ולא אוסטרליה.

מוסי רז: שתיים, אני רוצה לשאול האם הפיקוח על הבנקים מעורב בתחום של הרצון לצמצם את הכסף המזומן.

מוסי רז: אני באופן אישי רואה בכסף המזומן רעה חולה, אני אפילו אגיד שלא צריך להשתמש בכסף מזומן, אני אומר את זה בצורה קטגורית, ברור שזה לא יקרה מחר בבוקר.

מוסי רז: והשאלה, לדוגמה, האם הפיקוח על הבנקים מתיר הוצאת כרטיס בנקאי לאדם בכל גיל?

מוסי רז: זאת אומרת גם לילדים, בכל גיל.

מוסי רז: אני חושב שגם לילד בן ארבע עדיף שיהיה כרטיס בנקאי מאשר שיהיה כסף מזומן.

מוסי רז: עם כרטיס בנקאי לא ישדדו אותו.

מוסי רז: ארבע זה כמובן לא רלוונטי, כי הוא כמובן לא הולך לבד, אבל לכל ילד, ואני יודע שיש בעיה עם הנושא, לכן אני שואל.

מוסי רז: יש גילאים שהורים נאלצים לתת לילדים שלהם כסף מזומן במקום כרטיס ואז הם גם מסכנים את הילדים, גם לא יכולים לשלוט במה הם יעשו בכסף הזה, גם הם עלולים סתם לאבד אותו.

מוסי רז: אין בזה שום היגיון בעיניי.

מוסי רז: וגם צעדים אחרים שאתם חושבים לעשות כדי לצמצם את השימוש בכסף מזומן.

מוסי רז: השאלה האחרונה היא אולי נוגעת כאן לחלק מחברי הכנסת, אני לא יודע, אבל היא נוגעת גם לא רק לחברי כנסת, האם הפיקוח על הבנקים מגביל חשבונות בנקים בתחום של העברות בנקאיות.

מוסי רז: כמובן שלמי שאין כסף בחשבון מוגבל, השאלה אם יש חשבונות שמלכתחילה אסור להם לעשות העברות בנקאיות.

מוסי רז: לפחות באחד הבנקים טענו איזה שהיא טענה כזו לגבי חלק מהענפים וחלק מהחשבונות.

מוסי רז: ואם לא, אז האם אפשר להבהיר את זה, שאין הגבלה כזו של הפיקוח ואם יש הגבלה כזו היא של הבנקים עצמם, מסיבות שלהם, אני לא יודע מה הן.

לימור מגן תלם: מה שאני מציעה זה שאנחנו נעשה סבב של חברי הכנסת עם כל השאלות, תרכז את כל השאלות ואז תענה במרוכז לכולם.

לימור מגן תלם: תודה.

לימור מגן תלם: ונעבור לפי סדר ההגעה לחברת הכנסת נירה שפק.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: ראיתי את המצגת ויש שאלות שעלו במהלך השנה, כולל פה ובוועדת הכספים ובפגישות, שלא ראיתי שקף שמדבר עליהן.

נירה שפק: אני אתחיל מנקודה קטנה.

נירה שפק: בדיון שהיה על מודרי אשראי, שהתייחס אליו כאן כבוד היושב ראש, על ההלוואות ועל המכרז, שכן ולא, בסוף התמיכה שלנו היא בחלשים יותר בחברה ולתת להם את היכולת, המסוגלות ומוביליות לדברים.

נירה שפק: ממש שבוע קודם יצא דוח על הוצאות משקי הבית ואני הייתי ממש נסערת מהנתונים שהוצגו בהוצאות משקי הבית, בהכנסות הבנקים הוצג שמשק בית בממוצע מוציא 9,400 שקל כשמתוכם 2,600 זה עמלות ו-6,800 ריביות.

נירה שפק: זה הממוצע.

נירה שפק: אני אומרת, איך יכול להיות שאלה שמפרנסים את הבנקים, כי הרי מי שמפרנס, אני עשיתי חתך אצלי, ראיתי מי יקבל פטור במשכנתא בפתיחת תיק, זה החזקים יותר.

נירה שפק: אני לא הבנתי את חוסר ההלימה בין מי שנותן את הרווחים לבין מי שמקבל את השירות.

נירה שפק: שאלתי את השאלה הזאת כמה פעמים ולא קיבלתי תשובה ולא ראיתי שקף שמראה את חלוקת ההכנסות בבנקים אל מול נותני השירות ומי מקבל.

נירה שפק: זה שקף שהוא מאוד קריטי לקבלת החלטות.

נירה שפק: החוכמה היא לא רק לתת לי תמונת מצב, אני באה מהצבא אז אני אשתמש במושגים האלה, אני לא רוצה תמונת מצב, אני רוצה הערכת מצב כדי שנוכל לצאת ממנה להמלצות, וזה היה חסר לי.

נירה שפק: אני חושבת שאנחנו גם במצב שהגיע הזמן להפסיק להיות כמו פעם, להפריד בין בנקים לרשות ההון, הגיע הזמן שנסתכל על הכול כאחד.

נירה שפק: אנחנו נשארנו עם מבנים של פעם כשהמציאות השתנתה.

נירה שפק: גם פה אני שואלת האם נעשתה עבודה.

נירה שפק: מדברים על רפורמות רפורמות, מדברים עליהן בשיטת הסלמי, אבל אף אחד לא רגע עושה זום אאוט ומסתכל ואומר בואו נסתכל על המשק הזה כמשק אחד, מה זה ייתן לנו, מה זה חוסך לנו, במה זה מיטיב עם האזרחים.

נירה שפק: ולא רק עם האזרחים, צריך לראות, כמו שמדברים במונחים של תחרות הוגנת אני גם מדברת במונחים של רווחים הוגנים.

נירה שפק: דיברתי על הנושא של הלוואות לדיור, העמלות השונות שניתנות, הוצג לנו כאן בדיון.

נירה שפק: כל הנושא של חיסכון לכל ילד, זה לא היה פה, זה היה בוועדת הכספים, אגב מתחבר למה שאמרתי, כשעשו את ההשוואה באו הבנקים נסערים ואמרו: אל תשנו את החוק כי אז אתם מוציאים אותנו מהמשחק.

נירה שפק: אבל סליחה, לא ראיתי שלפני שאמרנו את זה מישהו בא ובדק.

נירה שפק: הממ"מ בדק והציג לנו שמי שהשאיר את החיסכון בבנק בלי ההבנה והאופציה שאפשר לעשות החלפה, ברירת מחדל, הרוויח 50% פחות ממי שהיה לו.

נירה שפק: אז עכשיו כשרוצים להוציא החוצה פתאום כולם: תנו לנו תנאים שווים.

נירה שפק: אני אומרת, איפה אנחנו בפיקוח על הדבר הזה.

לימור מגן תלם: נירה, את לא תשאירי זמן לחברים ולא יהיה לנו זמן להשיב.

נירה שפק: אני אבחר נקודה אחת לשאלה.

נירה שפק: האם יש פילוח שמדבר על מיקומי סניפים וסגירה ופתיחת סניפים לפי מצב סוציואקונומי, והמתאים של זה הוא למה האזרחים משאירים בעו"ש, גם על זה הוצג לנו מחקר, מכיוון שהריביות שניתנות – אני רוצה לראות שקף כמה אזרחים משאירים בחשבון הבנקים בעו"ש ולא מפקידים את זה בגלל מה שקורה.

נירה שפק: אני ראיתי שכשריבית יורדת ממהרים להוריד, אבל כשריבית עולה או המצב בשוק הוא טוב לא ממהרים להצמיד את זה.

נירה שפק: תודה.

לימור מגן תלם: תודה, חברת הכנסת שפק.

לימור מגן תלם: אוסאמה סעדי, בבקשה.

לימור מגן תלם: באמת תקצרו כי אני רוצה שיהיה לכם זמן לשמוע את ההתייחסויות ותשובות.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב, גברתי יושבת הראש וכבוד המפקח, חבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: אני באתי באיחור, אני מתנצל, אבל אני קראתי את הדיווח ואת המצגת.

אוסאמה סעדי: אין פילוח לפי פילוח מגדרי, פילוח לפי החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: היינו פה, כבוד המפקח, ודיברנו על זה וניהלנו כמה ישיבות על העניין הזה, אבל הייתי מצפה שבדיווח השנתי תהיה התייחסות לפחות ל-20% מאזרחי המדינה הערביים גם מבחינת סגירה ופתיחה של סניפים.

אוסאמה סעדי: אני דיברתי על זה, אני לא יודע כמה פעמים כבר חזרתי על זה פה.

לימור מגן תלם: גם אני עדה, נכון.

אוסאמה סעדי: היושב ראש הקבוע שמע אותי ואנחנו מדברים על זה המון המון, אין ספור פעמים, אבל לצערנו אין התקדמות, במיוחד בנגב.

אוסאמה סעדי: כולם בשנה האחרונה מדברים על הנגב ועל צמיחה כלכלית בנגב ועל מיגור פשיעה ואלימות בחברה הערבית בכלל, אבל כאשר אין אפילו סניף בנק אחד, כמה פעמים אתם תשמעו ממני?

אוסאמה סעדי: לא נמאס לכם?

אוסאמה סעדי: אין סניף בנק אחד בכל היישובים בדרום חוץ מרהט.

אוסאמה סעדי: ואני לא מדבר על יישובים לא מוכרים, על 35 יישובים שיש בהם 150,000, אני מדבר על שבעה יישובים גדולים, כל יישוב לפחות 30,000-20,000.

לימור מגן תלם: הנקודה ברורה.

אוסאמה סעדי: נקודה שנייה זה המשכנתאות.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שבמשכנתאות האחוז שלנו הוא 2%.

אוסאמה סעדי: כבוד המפקח אמר שיש ועדה ולומדים ובוחנים, אבל עד מתי?

אוסאמה סעדי: מוסי, אתה מדבר על הלוואות ומזומנים, כאשר ל-30% מהאזרחים הערבים אין חשבון בנק, כמעט 50% אין להם כרטיסי אשראי, לכן הם הולכים, לאיפה?

אוסאמה סעדי: לשוק השחור משחור.

אוסאמה סעדי: לא שוק אפור, שוק שחור.

אוסאמה סעדי: הם מקבלים שם הלוואות בריבית דריבית, בריבית רצחנית.

מוסי רז: אז אתה מחזק את מה שאני אומר, שהמזומן מתדלק את הפשע.

אוסאמה סעדי: אז אני אומר, תמצאו פתרון קודם.

אוסאמה סעדי: תמצאו פתרון.

לימור מגן תלם: רק נשאיר זמן לשמוע את המפקח על הבנקים.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, גברתי היושבת ראש, ובזה אני מסיים, כבוד המפקח, כאשר אין פתרונות, לא בהלוואות, לא במשכנתאות, הדרך קלה ומהירה ומסוכנת ורצחנית לשוק האפור.

לימור מגן תלם: תודה, חבר הכנסת סעדי.

לימור מגן תלם: חבר הכנסת אורי מקלב, תנסו רק לקצר, כי ב-11:00 אנחנו מסיימים ואני רוצה שתקבלו תשובות.

אורי מקלב: ננסה, נעשה את המקסימום.

אורי מקלב: קודם כל תודה רבה, מכובדיי כולם.

אורי מקלב: אני רק אגיד במילה אחת, בסופו של דבר אנחנו יודעים את התפקיד החשוב שיש לכם בשמירה על הבנקים.

אורי מקלב: נפילה של הבנקים זו נפילה של כל הכלכלה, הדברים מאוד ברורים, אבל בסופו של דבר, אני מדבר איתכם ממבט של אזרח, רבים מהאזרחים מרגישים היום שבבנקים יש לקוחות מועדפים ולקוחות פחות מועדפים.

אורי מקלב: מה שאנחנו היינו רגילים, רק תבוא לבנק, רק תפתח חשבון בנק, המנהל היה מדבר איתך, היה נותן לך מתנה, היום יש הרגשה – אם זה נכון או לא נכון, אבל ממש ככה יש אנשים שמרגישים שהיום הבנקים לא פותחים את הדלתות.

אורי מקלב: איפה זה בא לידי ביטוי באופן ממשי?

אורי מקלב: לא רק בהרגשה, זה בנושא הטכנולוגי.

אורי מקלב: אנשים שאין להם את הגישה הטכנולוגית, בין אם זה מבוגרים ובין אם זה כאלה שבמודע או שלא במודע אין להם סמרטפונים ואין להם דברים כאלה, הם לא יכולים לקבל הרבה מהשירותים של הבנקים ואין ספק שהנגישות היום לבנק באופן פיזי היא בעייתית מאוד וקשה מאוד.

אורי מקלב: אנשים שנניח אין להם לא סמרטפון ואין להם כרטיס אשראי.

אורי מקלב: אין לו, בגלל סיבות, או במודע או שהוא מעוכב, הוא עדיין יכול להיות איש ישר, אין לו שום בעיה, אבל הוא לא יכול לקבל שירותים של הפקדה.

אורי מקלב: הרבה שירותים שהוא מקבל היום מחוץ לבנק במכשירים שלכם הוא לא יכול לקבל אם אין לו מכשיר.

אורי מקלב: הוא חייב שיהיה לו איזה מכשיר וזה בעייתי.

אורי מקלב: הדבר השני שאני רוצה לציין אותו, הדביט והדיירקט לא יכולים לבצע הרשאה לחיוב.

אורי מקלב: כבר דיברנו על זה.

אורי מקלב: אי אפשר היום, אדם שרוצה להחזיק דביט, בגלל סיבות שאנחנו אפילו מעודדים אותן, הוא לא יכול לשלם חשמל, לא יכול לשלם מים, לא יכול לשלם ארנונה, הוא לא יכול עוד שירותים כמו עמדות הטענה לרכב חשמלי.

אורי מקלב: הוא לא יכול לקבל את זה והאופן שהוא כן יכול לקבל את זה העלות היא גבוהה.

אורי מקלב: עכשיו הדבר האחרון, אני שואל, אם כבר עברנו לטכנולוגיה, אנחנו כבר נמצאים במצב הזה, מדוע היום לקבל מסמכים של לפני יותר משנתיים, לפני יותר משלוש שנים, למה העלות היא גבוהה מאוד?

אורי מקלב: הכול נמצא בלחיצת כפתור.

אורי מקלב: אדם שרוצה לראות מה היה לו לפני חמש שנים, רואה החשבון שלו, מישהו מבקש ממנו, יש לו איזה הליך כזה או אחר בחברה או כאיש פרטי, אדוני היושב ראש, מדוע לקבל מידע על העבר, כשהכול נמצא אצל הבנקים בלחיצת כפתור והיום דורשים מאנשים לעבור לטכנולוגיה, אז את היתרונות של הטכנולוגיה למה אנחנו לא מקבלים?

אורי מקלב: העמלות כדי לקבל דף חשבון או איזה סוג מידע אחר מהבנק העמלות הן מאוד גבוהות.

אורי מקלב: אני לא אכנס לדברים אחרים, שאנחנו כבר אמרנו שאי אפשר באפליקציות, תשלומים, אי אפשר לעבור לקבל מידע, ואני רוצה שהיושב ראש יתייחס לזה.

אורי מקלב: (היו"ר מיכאל מרדכי ביטון)

מיכאל ביטון: תודה, חבר הכנסת מקלב.

מיכאל ביטון: שמחה רוטמן, ואז נסכם את הדיון, בבקשה.

שמחה רוטמן: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

שמחה רוטמן: האמת היא, אני מדפדף בדוח הבאמת מרשים שמונח לפנינו, מדפדף כבר די הרבה זמן, אולי אני לא מוצא, אבל לדעתי הנתון הראשון והיחיד פחות או יותר, לא היחיד, אבל הכי חשוב שהיה צריך להיות פה והיה צריך להופיע בהתחלה, זה מה קרה בשנת 2021 לטובת צמצום הריכוזיות.

שמחה רוטמן: איפה מספר הלקוחות, הסכומים המנוהלים, של הבנקים הגדולים לעומת בנקים קטנים, שחקנים חדשים שנכנסים לשוק.

שמחה רוטמן: אני קורא את זה ואני רגיל לקרוא דוחות כספיים של בעלי מניות, עבדתי בזה בתור עורך דין שעסק גם בחדלויות פירעון ובפירוקים והתעסק קצת גם במישור העסקי, זה נראה כמו דוח בעלי מניות כאשר כאילו בעלי המניות של המפקח על הבנקים זה הבנקים הקיימים בישראל.

שמחה רוטמן: תראו כמה יש התפתחות, תראו כמה – כאילו בעלי המניות זה הבנקים, כמה הרווחיות עלתה, כמה היציבות וכמה התפתחו יפה.

שמחה רוטמן: מצוין, אבל אני חושב שאפשר פשוט לראות את הדף הזה ולהגיד כך נראה רגולטור שבוי.

שמחה רוטמן: המושג רגולטור שבוי שלומדים בדיני רגולציה, כך הוא נראה.

שמחה רוטמן: איך רגולטור חושב שהתפקיד שלו – לא מצאתי מילה ביעדים, במטרות, צמצום הריכוזיות.

שמחה רוטמן: הדבר הכי חשוב לשוק שיהיה יציב וחזק ועמיד בפני סיכונים חיצוניים והכול זה שיהיו בו כמה שיותר שחקנים.

שמחה רוטמן: כמה שיותר שחקנים, כמה שיותר ביזור סיכונים.

שמחה רוטמן: ההשקעה הטובה ביותר, ארוחת החינם הטובה ביותר בשוק הפיננסי היא ביזור בהשקעות.

שמחה רוטמן: אנחנו את כל הביצים שלנו שמים בסל בסופו של דבר של שני בנקים, אולי שלושה, משחקים פעם בקצת המינונים מי יהיה מקום ארבע, מי יהיה מקום חמש וזהו.

שמחה רוטמן: אין לזה שום סיבה.

שמחה רוטמן: ואני מצפה שבדוח של 2022 יהיה רשום איך הכנסנו שלושה-ארבעה שחקנים חדשים לשוק.

שמחה רוטמן: איפה זה במטרות, איפה זה ביעדים, איפה זה קורה.

שמחה רוטמן: אנחנו במערכת בנקאית שככל שהאוכלוסייה במדינת ישראל גדלה, העשירה, התל"ג שלנו התרחב, נהיינו הרבה הרבה יותר חזקים מספר הבנקים בישראל הלך והצטמצם לאורך השנים.

שמחה רוטמן: פעם היו עשרות בנקים, היום יש חמישה במקרה הטוב.

שמחה רוטמן: אפשר להגיד חמישה, למעשה יש שניים פלוס שלושה.

שמחה רוטמן: רגולציה מעצם טבעה היא חסם כניסה לשוק, אני חושב שאתם צריכים לייצר לשנה הבאה מסלול ירוק לרגולציה לבנקים חדשים שעד גובה מסוים או עד גודל מסוים, איך אתם דואגים שבאים שחקנים מחו"ל, שחקנים חדשים מהארץ, אנשים שרוצים לפתוח סניפים במגזר הערבי וגדול עליהם לעמוד בכל דרישות הרגולציה שלכם, להיות בנק קטן.

שמחה רוטמן: אני לא רואה את זה קורה כאן וזה בעיניי פספוס מאוד מאוד גדולה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אימאן ח'טיב יאסין, אנחנו כבר בסוף, דקה, משפט ונסכם.

אימאן ח'טיב יאסין: יותר ממשפט, שלושה-ארבעה משפטים.

מיכאל ביטון: לא, גברתי, הגעת בסוף דיון, אז לא להתווכח.

מיכאל ביטון: אני עשיתי את זה לפנים משורת הדין, כבר היה צריך להיות סיכום, אז נא להיות קצרים.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה, כבוד היושב בראש, קצרים מאוד.

אימאן ח'טיב יאסין: ארבע נקודות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה הראשונה זה מהנקודה האחרונה, איפה שיש בנקים ואין בנקים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש יישובים בחברה הערבית שסובלים מאוד מהיעדר בנקים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית הסתובבתי לפני שבועיים בכל הנגב כדי להוציא כסף ולא הצלחתי.

אימאן ח'טיב יאסין: אז בנגב זו סוגיה מאוד מאוד בוערת.

אימאן ח'טיב יאסין: הסוגיה השנייה זה הרווחים של הבנקים, מי מפקח עליהם ומי בודק לעומק מה קורה שם.

אימאן ח'טיב יאסין: הרווח של הבנקים הוא על גבם של האנשים המוחלשים, האנשים המוחלשים שיש להם בעיות תקציביות, גם עושים עליהם אחר כך הגבלות וגם לוקחים מהם את הריביות הכי גבוהות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה השלישית זה כל הסוגיה, שהיא קשורה גם להיעדר סניפי בנקים, זה כל הכספומטים שנמצאים ולוקחים כסף ענק, על כל 600 שקל משלמים שמונה שקלים.

אימאן ח'טיב יאסין: אלה שלוש נקודות שמאוד חשוב לטפל בהן.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה הרביעית זה בשנתיים האחרונות שהייתה אפשרות למתן הלוואות לבנקים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים לדעת מי הבנקים שהשתמשו בהלוואות שהן בערבות מדינה ומי שלא השתמשו, במיוחד במקומות שהאנשים חיים במקומות מאוד קשים מבחינה סוציואקונומית קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אז ארבע נקודות, אני מקווה ומצפה שבאמת הדוח ייתן עליהן דין וחשבון ופתרון לקראת השנה הבאה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה וסליחה.

מיכאל ביטון: תודה.

רן מלמד: קוראים לי רן מלמד.

רן מלמד: את הביקורת שלי אני מעביר הרבה ואני עוד אעביר, אני כן רוצה אולי להגיד לסיום רק מילה אחת טובה.

רן מלמד: הפיקוח על הבנקים התחיל לאחרונה במהלך בחברה הערבית עם אתר ייעודי שאני מודה שלבושתי אני לא קורא ולא מדבר ערבית, אבל ישבתי עם חברים וחברות וביקשתי את תגובתם והתייחסותם והתגובות היו מאוד טובות.

רן מלמד: אני יודע שזו רק תחילת הדרך, אבל אני כן חושב שצריך להגיד מילה טובה גם על הדבר הזה ותודה.

משה אשכנזי: אני מבקש חמש שניות, כנציג הסתדרות הגמלאים.

משה אשכנזי: שלום, מר אבידן.

משה אשכנזי: אנחנו אמנם קבענו ב-26 בחודש להיפגש, הבעיה פה, פחות או יותר נגענו בבעיה, אבל בין האוכלוסיות המוחלשות יש כ-1,200,000 גמלאים בארץ שהם לא צרכני הדיגיטציה והם נפגעו, הם פשוט הנפגעים העיקריים של סגירת סניפי הבנקים.

משה אשכנזי: זה לא צריך חקיקה, פשוט בתקנות אפשר להסדיר פיצוי הולם לאוכלוסייה הזאת.

שי אבו: אפשר גם עשר שניות, ברשותך היושב ראש?

מיכאל ביטון: בוא נראה, אני סופר.

שי אבו: באתי רק להגיד תודה רבה, אני חושב שהמפקח וכל הצוות שלו קשובים מאוד להרבה מאוד דברים שעולים.

שי אבו: יש עוד דרך ארוכה לשפר, המפקח מבטא מילה אחת שנקראת חמלה, שבהחלט באה לידי ביטוי במערכת הפיננסית בשנים שאתה נמצא.

שי אבו: זו הזדמנות גם להגיד לך, היושב ראש, אמנם זו לא מסיבת סיום של הכנסת, אבל להגיד לך תודה רבה, אני חושב בשם רבים, על פועלך הרב וקידומים רבים שעזרו להרבה מאוד אנשים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, לא הייתי יכול לקטוע אותך בסוף, לא הייתה לי ברירה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לברך את המפקח על הבנקים, יאיר אבידן, על הצגה סדורה והכנה של הסקירה הזאת ואת כל אנשי המקצוע שמלווים אותך.

מיכאל ביטון: להכין ספר כזה והעמקה כזאת דרוש צוות ויש לך צוות רחב ורציני שנוכח בוועדה ועובד איתנו.

מיכאל ביטון: אכן מה ששמחה אמר, הדבר שמרחף מעל הבנקאות זה הריכוזיות וכל הזמן לנגד עינינו אנחנו צריכים להבין איך ריכוזיות מונעת תחרותיות ואולי פוגעת בחלשים ביותר, כי לחזקים יש כוח עמידה בבנק, החלשים פחות.

מיכאל ביטון: הניוד בין בנקים נמוך מאוד, גם היום, התנודות והמעברים.

מיכאל ביטון: בעצם זה אחד הביטויים המרכזיים לחוסר תחרות בפועל.

מיכאל ביטון: לצד זאת אנחנו מאתגרים את המפקח לטפל בסוגיה של האפליקציות הבנקאיות החדשות, הפיקוח עליהן, ההסדרה שלהן, האפשרות לריכוזיות שם, אבל קישוריות, אין דיבור בין ביט לבין האפליקציות האחרות.

מיכאל ביטון: זה חייב לקרות, אין סיבה בעולם דיגיטלי שאי אפשר יהיה להעביר מאפליקציה לאפליקציה בלי שתידרש להוריד שלוש אפליקציות.

מיכאל ביטון: אתה עושה העברה בווטסאפ של טקסט, הוא מציע לך לאן להעביר, למייל, לטוויטר, לכל דבר אחר.

מיכאל ביטון: אתה עושה העברה באפליקציה שכבר הורדת, תכריחו אותם לשים את האפליקציות האחרות, את האפשרות הזאת.

מיכאל ביטון: מדיניות העמלות, לבדוק אותה לעומקה, רוחבית, שיטתית וכוללנית, בדיקת המידע הפיננסי, כיצד פגע בחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: מודרי אשראי, מה אחריותם של הבנקים במתן השירות, תקרת המשכנתא ל-70%, 75%, בחינה הדרגתית לאלה מחוסרי הבית לבית ראשון, במיוחד כשהפרמטר של החזרי המשכנתאות הוא 99.8%, וסינרגיה בין עבודת הרשויות הפיננסיות שמיטיבה עם האזרח.

מיכאל ביטון: יש דברים גדולים שלא נצליח לעשות אם לא כל הרגולטורים הפיננסיים יעבדו יחד, אבל בסופו של דבר היה לנו פה מפגש מעמיק ומלמד ויסודי, רוח טובה, קשב לדברים שהוועדה אומרת, תיקונים שעשינו ביחד בשנה האחרונה והגישה הזאת וצורת העבודה הזאת, נברך אותך ואת הצוות שתימשך גם בשנה הבאה, גם במרחב אי הוודאות של כנסת יוצאת ונכנסת אתם תעבדו כאילו אין פוליטיקה ואנחנו נעבוד עד שנוכל להתמיד איתכם.

מיכאל ביטון: בבקשה, יאיר.

יאיר אבידן: אז קודם כל יהיה לי קשה בשעה הקרובה לתת התייחסות לכל השאלות ששאלתם, אבל אני שומר לעצמי את הזכות לבוא לוועדה הזאת כשתזמינו אותי.

יאיר אבידן: בואו נזכור שהיום אנחנו הזמנו את עצמנו, כי אנחנו רואים לעצמנו זכות גדולה לשקף.

יאיר אבידן: אני לא רוצה להישמע, לא אפולוגטי, אני לא יכול לתת תשובות לכול הרגע וגם חלק מהחברים פה, שאני מכבד אותם מאוד, הם לא היו במהלך הדיון והעירו הערות שדיברנו עליהן בפתיח.

יאיר אבידן: אין שום יכולת במהלך 20 דקות לתת התייחסות לכל מה שכתבנו בדוח ולכן היה דיון ייעודי על החברה הערבית, אני מצטער שאוסאמה סעדי הלך, והיה דיון בפעילויות אחרות, לא נתנו כאן התייחסות במצגת לאף מגזר, לא למגזר האשכנזי ולא למגזר הספרדי, לא לחרדי ולא לערבי.

מיכאל ביטון: יש לכם מגזר כזה בבנק?

אימאן ח'טיב יאסין: אבל יש לנו בעיה מיוחדת בחברה הערבית.

נירה שפק: מר יאיר אבידן, אני חייבת להעיר על זה, אנחנו בוועדות כשאנחנו מקבלים חומר מראש אנחנו קוראים אותו, אנחנו מבקשים התייחסויות, אבל כשמגיע ספר בבוקר אני לא ראיתי התייחסות, ותאמין לי שראיתי את המצגת, אני מדברת על הספר, תשלחו לנו אותו.

יאיר אבידן: אנחנו לא מתעמתים, חבר הכנסת, אני לא מתעמת - - -

נירה שפק: לא, לא מתעמתת, זו הארה, ב-א'.

מיכאל ביטון: אנחנו בסיכום.

מיכאל ביטון: המפקח, פשוט דברים כלליים כי אנחנו בסיכום, לא לרדת לפרטים.

אורי מקלב: אבל הרשאה לחיוב.

מיכאל ביטון: יכול להיות שנמשיך את הדיון הזה בהמשך.

יאיר אבידן: אני לא יורד לאף פרט, אני רוצה להגיד כמה משפטים, אבל אני לא רוצה ל - - -

אורי מקלב: אבל היו דברים שדיברנו עליהם בוועדות הקודמות שלא ציינת אותם ולא באת עם תשובה.

אורי מקלב: נניח על הדביט עם ההרשאות לחיוב.

מיכאל ביטון: אבל זו לא מטרת הדיון הזה, הייתה פה הצגת תכנית העבודה.

אורי מקלב: אבל בכל אופן.

מיכאל ביטון: בואו נפתור את הבעיה הזאת, חברי הכנסת העלו סוגיות, אני העליתי סוגיות, יהיו בחירות, מיד אחרי הבחירות אם אני עומד בראש הוועדה הזאת יהיה דיון של תשובות על כל מה שעלה פה.

מיכאל ביטון: לא נצליח עכשיו.

יאיר אבידן: יש לי אמירה גם בנושא הריכוזיות וגם אמירות על מה שחבר הכנסת רוטמן חשב שהוא הכי הכי חשוב, אבל אנחנו לא יכולים לתת עכשיו את המענה אז אני מתנצל.

שמחה רוטמן: אבל אני רוצה לומר, הראו לי שיש התייחסות לזה, בעיניי זה צריך להיות אבן הראשה.

יאיר אבידן: בסדר.

יאיר אבידן: קודם כל אני מקשיב לחברי הכנסת ברוב קשב, כמו שאני מקשיב לכל הציבור.

יאיר אבידן: אחד חושב שזה הכי חשוב.

יאיר אבידן: אני לוקח כל דבר שנאמר פה, חברים, לתשומת ליבנו.

יאיר אבידן: אני רוצה רק להגיד כמה משפטים.

יאיר אבידן: העליתם מכמה מקומות את הנושא של סינרגיה בין רשויות פיננסיות.

יאיר אבידן: יש ועדה שבראשה עומד מנכ"ל משרד האוצר שאמורה לפרסם בנושא הזה.

יאיר אבידן: הנושא של קישוריות דיברתם, יש בסיס של חקיקה, שהיה אמור לעבור במסגרת חוק ההסדרים, הנושא מאוד מאוד מורכב, יותר קל להגיד מאשר לעשות, אבל אני מבין את העניין.

יאיר אבידן: קישוריות רבה הייתה גם במעבר בין בנקים, הושקע הרבה מאוד כסף.

יאיר אבידן: הנושא של עמלות הוא בהחלט נושא שמטריד.

יאיר אבידן: שאלה משמעותית, האם רגולטור צריך להתערב בעמלות או לא, האם יש שם כשל שוק או לתת לכוחות השוק לעשות את שלהם, אנחנו כרגע בדיונים עם ה-IMF שאומרת כמה אנחנו פולשנים או לא.

יאיר אבידן: שאלה טובה, ואני לוקח את זה לתשומת ליבי, בהחלט חוסר שביעות רצון של לקוחות בנקאיים נגזרת מהעולם של עמלות ובהחלט זה מונח לנו על המדוכה.

יאיר אבידן: הנושא של האוכלוסייה הערבית.

יאיר אבידן: אז פעם אחת, יש את הוועדה להכלה פיננסית שאמורה לפרסם בימים המאוד מאוד קרובים את המסקנות שלה, בין היתר יש פעילות רבה על הפיקוח על הבנקים לעשות שם, לצד זה כנגזרת אחרת יש את הוועדה שמוביל אותה החשב הכללי יהלי רוטנברג, שעוסקת ובאה בהמלצות לגבי העצמת היכולת לקחת משכנתאות בחברה הערבית.

יאיר אבידן: אני לא אצליח לעבור על הדברים, ביקשתם שאני אקצר אז אני מקצר ואנחנו נשמח מאוד לבוא לוועדה.

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה דיון המשך.

מיכאל ביטון: נראה מה מתפתח, אבל הוועדה רושמת לפניה דיון - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אבל בכללי לגבי המשכנתאות בחברה הערבית, כאילו מה שהוא כותב.

מיכאל ביטון: אבל דיברנו על זה, דיברנו רק על זה מלא, שלם, לא בכללי.

יאיר אבידן: רק על הבנקאות בחברה הערבית.

מיכאל ביטון: היה לנו דיון שלם, אנחנו לא נספיק עכשיו לטפל בכל הבעיות.

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה דיון מעקב, זה אני מתחייב, אם אני בוועדה יהיה דיון מעקב.

יאיר אבידן: כבוד היו"ר, א', רשמנו את הכול ונטפל במה שאנחנו יכולים.

יאיר אבידן: פעם שנייה, אני מציע שוולונטרית, כמו שהיום באנו פעם בשנה, נעשה דיונים חצי שנתיים על הסטטוס של הפעילות שלנו, זאת בנפרד מהדיונים הייעודיים שתקראו לנו בנושאים הספציפיים.

יאיר אבידן: אני לוקח לעצמי שעוד חצי שנה נבוא לכאן עם הסטטוס החצי שנתי כולל תכנית העבודה שלנו בתוך 2023, או לקראת סיום העבודה של 2022 עם צופה 2023, וכל פעם שנבוא לנושא ייעודי נשמח לבוא.

יאיר אבידן: אנחנו שמחים שאתם מאתגרים אותנו, אנחנו שמחים שאתם שמים את האלומה לפני המחנה ואנחנו נשתדל ללכת לכיוון הזה.

מיכאל ביטון: תודה, יאיר.

נירה שפק: כבוד היושב ראש, אפשר לסכם שעל השאלות ששאלנו נקבל תשובות סדורות דרך הוועדה.

מיכאל ביטון: מתי?

אימאן ח'טיב יאסין: כתוּבות.

נירה שפק: הם לא בבחירות.

מיכאל ביטון: יש שאלות שזה עבודת מטה.

נירה שפק: ייתן המפקח תשובה, אז הוא יגיד: זה תלוי עבודת מטה, זה כיום בוועדה X או זה לא בתחום סמכותו, אבל זו תשובה.

מיכאל ביטון: אני הייתי אומר כך, קחו לכם חודש לסוגיות שעלו פה וכל סוגיה שעלתה תגידו מה בכוונת

מיכאל ביטון: כם לעשות ואם זה עבודת מטה שאתם הולכים לעשות אז לכמה זמן.

מיכאל ביטון: התייחסות כללית לדברים שעלו פה.

יאיר אבידן: אנחנו נשתדל לתת התייחסות לדברים שעלו.

נירה שפק: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכם, אנחנו נועלים את הישיבה.