ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 152, 2022-06-21 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם, אנחנו דנים היום בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב-2022, מ/1513.

וליד טאהא: אני אתחיל עם תומר רוזנר, היועץ המשפטי של הוועדה, שידבר על הסיכומים, על השינויים, ואז נקריא את הנוסח ונציגת המ.מ.מ תציג את העבודה שנעשתה ואת החומר שנמצא בסוגיה.

וליד טאהא: בקשה, תומר.

תומר רוזנר: בוקר טוב, אדוני, בוקר טוב לכולם.

תומר רוזנר: בעקבות הדיון הקודם שהיה בוועדה וההערות הרבות שנשמעו קיימנו מספר דיונים לא מועט עם נציגי הממשלה שהיו מאוד קשובים להערות של חברי הכנסת ושל נציגי הציבור.

תומר רוזנר: הדיונים היו מאוד מאוד פוריים - אני מודה להם על כך.

תומר רוזנר: בעקבות הדיונים האלה הגענו לנוסח שלדעתי ברובו המוחלט מוסכם גם על דעת נציגי הממשלה.

תומר רוזנר: מעבר לסמכויות שקיימות היום בכל הנוגע לכניסה ויציאה של אנשים מישראל ואליה שנשארות כמו שהן בחוק כפי שהוא קיים היום, נוספת סמכות או חובה של מי שמפעיל כלי הסעה להעביר לרשות האוכלוסין מבעוד מועד, עוד לפני שכלי ההסעה יוצא ממוצאו לישראל או מישראל ליעד אחר, את הפרטים המזהים של הנוסעים, את הפרטים שמופיעים במסמך הנסיעה שלהם - בדרך כלל בדרכון - שזו רשימה סגורה שמקובלת בהסכמות בינלאומיות, ובנוסף, פרטים לגבי הטיסה, ההפלגה לישראל או היעד אליו נוסעים.

תומר רוזנר: מדובר במידע שנקרא מידע נוסע מקדים - API - כאשר החידוש הוא שהדברים האלה חייבים להיות מועברים מראש.

תומר רוזנר: הוספנו בהצעה אפשרות של שר הפנים לפטור עובדים מסוימים במקרים מסוימים מהחובה הזאת, כאשר אנחנו מבינים שלפחות בשלב הזה הכוונה היא לבקש את המידע הזה מחברות התעופה שמביאות טיסות לישראל ומוציאות טיסות ממנה uבשלב מאוחר יותר גם ממי שעושה הפלגות ימיות.

תומר רוזנר: בשלב הזה, לפחות ממה שהוסבר לנו מטעם נציגי הממשלה, אין כוונה להפעיל את זה כלפי מובילים יבשתיים, לכן הוספנו בסעיף את האפשרות של שר הפנים לקבוע מקרים שבהם לא תחול החובה הזאת.

תומר רוזנר: בהצעת החוק הממשלתית ניתנה סמכות לקצין ביקורת הגבולות להורות למוביל שלא להעלות לטיסה, לצורך העניין, נוסע אם לדעתו הוא אינו רשאי להיכנס לישראל.

תומר רוזנר: בהקשר הזה הוספנו חריג, סייג, שאומר שהסמכות לא תחול על אזרח ישראלי, על מי שיש בידו אשרת תושב קבע ואשרת תושב ארעי, על מי שיש בידו תעודת עולה ורשום במרשם האוכלוסין או חייב להירשם במרשם האוכלוסין, ועל מי שיש בידו אשרת ביקור עם אפשרות עבודה הידועה כאשרת ב'1 שחלה בדרך כלל על מי שנמצא בהליך לרכישת מעמד בישראל או עובד זר.

תומר רוזנר: לגבי אותם מקרים שבהם יש את הסמכות הזאת עלתה שאלה לגבי האפשרות להגשת ערר של אדם שנמצא בחו"ל - נצטרך לשמוע הצהרה מראשת בית הדין לגבי נושא העררים שיוגשו מחו"ל.

תומר רוזנר: בנוסף, עלתה שאלת השימוש במידע שנאסף.

תומר רוזנר: החידוש בהצעת החוק הזאת הוא איסוף המידע לגבי פרטי כלי ההסעה, היעד או המוצא שלו.

תומר רוזנר: לגבי זה הוספנו סעיף מפורט שמאפשר לרשות האוכלוסין לשמור את המידע הזה למשך 45 יום ואחר כך למחוק אותו, ובנוסף, וזה לבקשת הממשלה, רשימה של גופים שיוכלו להמשיך ולהחזיק את המידע גם בחלוף אותם 45 ימים לצורך מילוי תפקידיהם אם מדובר במידע של אדם מסוים שלגביו מתנהלת חקירה, מתנהלים הליכים שהמדינה צד להם, או יש צורך במידע הספציפי לגבי אותו אדם לצורך מניעה או סיכול של עבירה.

וליד טאהא: גלעד, תקריא את הנוסח.

גלעד קריב: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב-2022 תיקון סעיף 8 1.

גלעד קריב: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, בסעיף 8, במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) (1) (א) אחראי על כלי הסעה הצפוי להגיע לישראל או לצאת ממנה, יעבור לרשות האוכלוסין וההגירה את הפרטים המופיעים במסמכי הנסיעה של האנשים הצפויים להגיע לישראל או לצאת ממנה באותו כלי הסעה, ובכללם העובדים בו, וכן מידע על כלי ההסעה, לרבות מועד הגעתו לישראל ונקודת מוצאו או מועד יציאתו מישראל ויעדו, לפי העניין, והכל בדרך, במועדים ובתנאים שקבע שר הפנים, ורשאי שר הפנים לקבוע כי פרטים כאמור יועברו בדרך מקוונת וכי חובת מסירת הפרטים כאמור לא תחול על סוגים של כלי הסעה שקבע.

גלעד קריב: (ב) אחראי על כלי הסעה כאמור שהגיע לישראל או עומד לצאת ממנה ימסור לקצין ביקורת הגבולות או לבקר הגבולות את רשימת האנשים הנמצאים באותו כלי הסעה, ובכללם העובדים בו, לפי דרישתו; הרשימה תפרט את הפרטים שקבע שר הפנים בתקנות לפי חוק זה.

גלעד קריב: (2) מצא קצין ביקורת הגבולות כי אדם שנמסרו לגביו פרטים לפי פסקה (1) (א) – אינו רשאי להיכנס לישראל או לצאת ממנה, רשאי הוא להודיע על כך לאחראי על כלי ההסעה, והוא לא יובילו לישראל או ממנה, לפי העניין; הוראה זו לא תחול לגבי הובלתו לישראל של אזרח ישראלי או של תושב, כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין או של בעל רישיון לישיבת ביקור המאפשר לו לעבוד בישראל זמנית בשכר, שהוא בעל אשרת חוזר, כמשמעותה בסעיף 5 או אשרה תקפה אחרת לצורך חזרה לישראל; אין בהוראות פסקה זו כדי לגרוע מהוראות סעיפים 9 ו-10.

גלעד קריב: בחוק זה – "אחראי על כלי הסעה" – כל אחד מאלה, לפי העניין:

גלעד קריב: הטיס, התשע"א-2011

גלעד קריב: השליטה בו, סוכנו או נציגו;

גלעד קריב: של כלי ההסעה או מפעילו; "מסמך נסיעה" – דרכון, תעודת מעבר, תעודת מסע או מסמך זיהוי אחר ששר הפנים מכיר בו בצו לצורך כניסה לישראל ויציאה ממנה.

גלעד קריב: " הוספת סעיף 8א 2.

גלעד קריב: אחרי סעיף 8 לחוק העיקרי יבוא: שמירת מידע 8א.

גלעד קריב: (א) מידע כאמור בסעיף 8(א)(1)(א) בדבר כלי ומחיקתו הנסיעה, המוצא והיעד שלו לעניין אזרח ישראלי או תושב, כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין (בסעיף זה – המידע) יישמר ברשות האוכלוסין לתקופה שלא תעלה על 45 ימים, ויימחק מכל מקום בו נשמר בתום התקופה כאמור.

גלעד קריב: (ב) (1) רשות האוכלוסין וההגירה רשאית להעביר את המידע, כולו או חלקו, לגורמים המפורטים בתוספת השנייה, לצורך מילוי תפקידיהם על פי דין, בכפוף למפורט בתוספת האמורה, ובלבד מי שקיבל מידע לפי סעיף קטן זה לא יעבירנו לכל גורם אחר, וימחק את המידע מכל מקום בו נשמר לא יאוחר מתום התקופה האמורה בסעיף קטן (א); (2) על אף הוראות פרק ד' לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 והראות כל דין אחר, העברת המידע, כולו או חלקו, ושמירתו מותרות בהתאם להוראות לפי סעיף זה, בלבד.

גלעד קריב: (ג) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), רשות האוכלוסין וההגירה ומי שקיבל מידע לפי הוראות סעיף קטן (ב) רשאים שלא למחוק מידע לגבי אדם מסוים אם המידע משמש לצורך חקירת עבירה, מניעתה או סיכולה, או לצורך הליך שהמדינה היא צד לו, ובלבד שהמידע דרוש לצורך ביצוע תפקידיהם; מי שברשותו מידע כאמור רשאי לשומרו או להעבירו לאחר, בכפוף להוראות לפי כל דין.

גלעד קריב: (ד) שר המשפטים, בהסכמת שר הפנים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת רשאי, בצו, לשנות את התוספת השניה.

דרור גרנית: רצינו להשאיר את זה בסמכותו הבלעדית של שר הפנים.

וליד טאהא: אתה רצית, אבל אני קבעתי שר המשפטים, בהסכמת שר הפנים.

גלעד קריב: תיקון סעיף 10 3.

גלעד קריב: בסעיף 10(ג) לחוק העיקרי, במקום "רב החובל של אניה והאחראי על אווירון, על רכבת, על מכונית או על כלי הסעה אחר שבאו" יבוא "אחראי על כלי הסעה שבא" ובמקום "חייבים" יבוא "חייב".

גלעד קריב: תיקון סעיפים 4.

גלעד קריב: בסעיפים 13כא, 13כב ו-13כג לחוק העיקרי, בכל מקום, אחרי 13כא,13כב "בתוספת" יבוא "הראשונה".

גלעד קריב: ו-13כג תיקון סעיף 5.

גלעד קריב: בסעיף 13לה - 13לה

גלעד קריב: אחרי "התוספת" יבוא "הראשונה".

גלעד קריב: תיקון התוספת 6.

גלעד קריב: בתוספת, בכותרת, אחרי "תוספת" יבוא "ראשונה".

גלעד קריב: הוספת תוספת 7.

גלעד קריב: אחרי התוספת הראשונה יבוא: שניה "תוספת שניה (סעיף 8א)

גלעד קריב: המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;

גלעד קריב: רשות המסים בישראל;

גלעד קריב: זיהוי, מניעה או טיפול באפשרות התפרצותן או התפשטותן של

גלעד קריב: או בתוספת ב' לפקודה האמורה, או מחלה זיהומית המקימה

גלעד קריב: משרד התחבורה, לעניין אבטחת התעופה האזרחית והתעבורה הימית אל ישראל וממנה, ובכלל זה הגנה על ביטחונם של הנוסעים מישראל ואליה מפני איומים ביטחוניים;

גלעד קריב: כהגדרתן בפקודת הסטטיסטיקה (נוסח חדש), התשל"ב-1972.

וליד טאהא: אני עובר לנציגת מרכז המידע והמחקר.

נלי כפיר: אנחנו ניתן כמה נתונים עיקריים על זרים שכניסתם לישראל סורבה.

נלי כפיר: לקחנו את השנה המלאה האחרונה לפני פרוץ מגפת הקורונה, את שנת 2019, כדי לתת איזה שהוא נתון מייצג.

נלי כפיר: בשנה הזאת נרשמו 23,247 סירובי כניסה של זרים לישראל – אלה נתונים של רשות האוכלוסין וההגירה.

נלי כפיר: מתוך 23,247 כניסות שסורבו באותה שנה, בשנת 2019, 22,206 כניסות סורבו מהסיבה של מניעת הגירה בלתי חוקית ומהסיבה של שיקולי ביטחון הציבור.

וליד טאהא: איך ידעו שמדובר בהגירה?

נלי כפיר: במסמך שהעברנו יש רשימה של עילות שנמצאות מתחת לכל סיבה ראשית, כשאפשר לראות שבשיקולי מניעת הגירה בלתי חוקית מופיעות מספר עילות.

נלי כפיר: אני לא פה כדי לתת את המידע של רשות האוכלוסין וההגירה, אבל יש נוהל של רשות האוכלוסין וההגירה.

וליד טאהא: אם מישהו הנפיק כרטיס להגיע לאיזו שהיא מדינה, איך יודעים אם הוא עושה את זה לצורך הגירה או לכל צורך אחר?

נלי כפיר: יש נוהל של בידוק ותשאול בכניסה לישראל.

וליד טאהא: זה שהגיע התוודה שהוא עשה זאת לצורך הגירה?

וליד טאהא: 22,000 אמרו שהם באו במטרה להגר לישראל?

נלי כפיר: מעל 90% סורבו מהסיבה של מניעת הגירה בלתי חוקית, ואחוז מאוד קטן, כ-1041 כניסות סורבו מהסיבה של שיקולי ביטחון הציבור.

נלי כפיר: המדינות המובילות בסדר יורד בסירובי כניסה הן אוקראינה, רוסיה, גיאורגיה, מולדובה ובלארוס.

וליד טאהא: גם ככה יש מספרים גדולים של אוקראינים שנמצאים בארץ ללא אשרה.

נלי כפיר: באותה שנה נכנסו לישראל כ-4 מיליון 119,000 זרים.

נלי כפיר: אנחנו מדברים על חצי אחוז של סירובי כניסה באותה שנה.

נלי כפיר: נתון מרכזי נוסף זה מה שאנחנו קוראים לו במסמך "יחס הסירוב" – כמות סירובי הכניסה של זרים שהיו ביחס לכל 1,000 זרים שנכנסו מאותה מדינה.

נלי כפיר: הנתונים, כפי שכתוב במסמך, נכונים ל-1 בינואר 2017 עד ל-31 במאי 2022.

נלי כפיר: יחס הסירוב הגבוה ביותר היה של בעלי אזרחות גיאורגית.

נלי כפיר: אנחנו מדברים על 251 סירובי כניסה לכל 1,000 אזרחים גיאורגים שנכנסו לישראל בתקופת הזמן הזאת, שזה יחס הסירוב הגבוה ביותר שנרשם.

נלי כפיר: יש פער די גדול אל מול המדינות האחרות.

נלי כפיר: במולדובה יחס הסירוב היה 52 לכל 1,000 אזרחים ובאוקראינה יחס הסירוב היה 43 לכל 1,000 אזרחים.

נלי כפיר: הסיבה הדומיננטית של סירובי כניסה, כמו שאמרנו, זו סיבה של מניעת הגירה בלתי חוקית.

נלי כפיר: אנחנו רואים שמינואר 2017 עד 31 במאי 2022 הסיבה העיקרית של סירוב כניסה היא מניעת הגירה בלתי חוקית.

נלי כפיר: אנחנו מדברים על מעל 90% של סירובי כניסה ממדינות שונות.

נלי כפיר: המדינות יוצאות הדופן בהיבט הזה הן בריטניה וצרפת בהן רוב הסירובים היו מהסיבה של ביטחון הציבורי או הסדר הציבורי.

נלי כפיר: אפשר לראות את רשימת העילות בהקשר של ביטחון הציבור והסדר הציבורי.

תומר רוזנר: את יכולה לפרט את זה טיפה?

נלי כפיר: העילות, וזה ממה שנמסר לנו מרשות האוכלוסין וההגירה, שמקושרות לביטחון הציבור היו ההגבלות של הקורונה.

נלי כפיר: גם העילה של פעילי חרם של BDS יכולה להיות סיבה שקשורה.

מוסי רז: אין לך פירוט כמה?

נלי כפיר: אין לי פירוט לגבי העילות עצמן, אין לי את התוכן של הסיבה.

נלי כפיר: בשנים 2020 ו-2021 שיעור הסיבות שהיו קשורות בשיקולי ביטחון הציבור היה גבוה יותר ביחס לשנים האחרות, ואת זה אפשר לייחס לקורונה, למגבלות הקורונה, אבל מכיוון שזה מהווה רק 10% מסך כל הסירובים בסך כל התקופה זה לא ממש משפיע.

וליד טאהא: גם מספר האנשים שרצה להגיע היה הרבה יותר נמוך מברגיל, מימים רגילים.

נלי כפיר: נכון מאוד.

וליד טאהא: מישהו יודע לנמק את הנתונים ששמענו עכשיו?

עירית וייסבלום: לגבי הכותרת של שלום הציבור, הסדר הציבורי, ביטחון הציבור וכו', רוב הסירובים הם מניעה פלילית או מניעה ביטחונית, אין הרבה סירובים על בסיס של פעילי חרם.

וליד טאהא: כמה יש?

וליד טאהא: מישהו יודע להגיד נתון?

עירית וייסבלום: אני לא יודעת איך ביקשתם את הנתונים, לפי איזה פילוחים.

עירית וייסבלום: אין לי את הפילוח של כמה בכל עילה סורבו.

נלי כפיר: אנחנו קיבלנו פילוח לפי אחת משתי הסיבות הראשיות, לא קיבלנו את הפירוט המספרי של העילות עצמן.

עירית וייסבלום: לגבי זרים שמגיעים לארץ יש איזה שהוא הליך של בדיקה, הליך של תשאול בסיסי.

עירית וייסבלום: כשיש חשד לזה שאדם מגיע כתייר והוא למעשה מתכוון להישאר לעבוד או מתכוון להישאר גם אחרי תקופת האשרה, הכותרת שזה יקבל בהחלטת הסירוב זה מניעת הגירה בלתי חוקית.

מוסי רז: למה צריך את החוק הזה?

מוסי רז: אני יודע שיש החלטה של מועצת הביטחון.

וליד טאהא: האמריקאים רוצים אותה.

מוסי רז: האם התקבלה דרישה כלשהי מארצות הברית שקשורה לוויזה?

וליד טאהא: כן.

עירית וייסבלום: התחלנו לקדם את החוק לפני שהמהלך של הפטור מוויזה קיבל תאוצה.

מוסי רז: אז מה הסיבה לזה?

עירית וייסבלום: יש סטנדרטים בינלאומיים.

עירית וייסבלום: מדינות שחתומות על אמנת שיקגו מחויבות לנהל מערכות כאלו.

עירית וייסבלום: יש גם החלטות של מועצת הביטחון שקשורות לביטחון תעופה ומניעת פשיעה חוצת גבולות.

עירית וייסבלום: זה משהו שב-80 מדינות עושים.

מוסי רז: האם הנוסח הזה הוא נוסח שדומה לעולם, או שזה נוסח מחמיר יותר?

דרור גרנית: הוא לא דומה בשום צורה.

וליד טאהא: תלוי למי אתה משווה.

וליד טאהא: האם בהשוואה לאירופה, ששם אוגרים מידע ל-24 שעות, זה מחמיר או לא מחמיר?

דרור גרנית: המידע שעליו אנחנו מדברים פה הוא אותו מידע שהיה גם לפני החוק, רק פשוט הקדמנו את לוחות הזמנים.

דרור גרנית: המידע הוא המידע שבדרכון של הנוסע ובטיסה שעליה הוא מגיע.

מוסי רז: הקדמתם את לוחות הזמנים מבחינת זה שהוא מודיע כמה שעות קודם.

דרור גרנית: נכון, לפני הטיסה במקום רק בעת הנחיתה.

דרור גרנית: המהות פה היא להקדים את לוחות הזמנים.

דרור גרנית: זה סטנדרטי לחלוטין לאסוף את הנתונים של דרכון.

וליד טאהא: על זה היה ויכוח בדיון הקודם.

וליד טאהא: אנחנו עכשיו אחרי הקראת נוסח.

וליד טאהא: מישהו רוצה לומר דברים על הנוסח שהוקרא?

עודד פורר: הנוסח הזה טוב מקודמו, הוא כולל חלק גדול מההערות שהשמענו, לכן אנחנו מברכים על חלק מהתיקונים.

עודד פורר: שמענו את הסקירה של ד"ר נלי כפיר.

עודד פורר: אני חושב שהדבר המשמעותי והמעניין שרלוונטי לחוק הזה הוא העניין של מוכלל לסירוב כניסה שמופיע תחת שיקולי מניעת הגירה בלתי חוקית.

עודד פורר: זה לב העניין שנוגע לחוק הזה, כי בסופו של דבר רשות האוכלוסין וההגירה כשהחוק הזה יעבור תקבל את המידע מחברת התעופה בשלב שבן אדם אמור להיכנס למטוס, לא בשלב שבו יושב פקיד.

עודד פורר: אני מניח שזה ינוהל באופן דיגיטלי או ייעשה לפי איזה שהן רשימות.

עודד פורר: הרשימה של מוכלל לסירוב כניסה זאת הרשימה המרכזית שעל פיה יפעלו.

עודד פורר: אני חושב שכדאי שהוועדה תשמע כמה אנשים כלולים ברשימה הזאת של מוכלל לסירוב כניסה, למה הם כלולים שם, מה העילות, מי מכניס אותם לרשימה הזאת, מי מוציא אותם מהרשימה הזאת, ומה הפרוצדורה.

וליד טאהא: השאלה היותר מדויקת היא מתי קיבלו את האינפורמציה עליו כדי לכלול אותו במסורבי כניסה.

וליד טאהא: אנחנו הבנו שהם יקבלו את האינפורמציה לפני ההמראה.

עודד פורר: נכון, אבל הרשימה כבר קיימת קודם.

וליד טאהא: איך ידעו אם הוא מסורב?

תומר רוזנר: מדובר ברשימה שכללה אותו.

תומר רוזנר: כשהוא בא לעלות למטוס רואים שהוא כלול ברשימה הזאת ולא נותנים לו לעלות למטוס.

וליד טאהא: הוא כלול לפני שקיבלו עליו את האינפורמציה.

תומר רוזנר: האינפורמציה הספציפית על הטיסה הזאת.

וליד טאהא: מדינות עושות את זה, לא?

עודד פורר: יכול להיות.

עודד פורר: בישיבה הקודמת שמענו בפעם הראשונה על הרשימה השחורה הזאת של אנשים שהם מנועי כניסה.

וליד טאהא: אני לא יודע מה הצבע של הרשימה, אבל המדינות עושות את זה.

עודד פורר: אולי יכולים למסור לוועדה כמה אנשים כלולים ברשימה הזאת היום, ברגע זה, למה הכניסו אותם, ומה העילות להכניס אותם לרשימה.

וליד טאהא: מה זה רלוונטי לנוסח החוק?

עודד פורר: כי אלה אנשים שימנעו מהם להגיע, אנשים שיעצרו אותם בעלייה למטוס.

וליד טאהא: תודה רבה על השתתפותכם, הישיבה נעולה.