ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 308, 2022-06-27 12:00

אלכס קושניר: הסעיף הבא בסדר היום: שינויים בתקציב לשנת 2022.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים מפנייה מס' 138-141 – מדע, תרבות וספורט.

נעם שרלו בריגה: הבקשה התקציבית נועדה לתקצב סך של 49,691 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 106,131 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור איגום תקציבים לפרויקטים בתחום החלל, איגום תקציבים לדמי חבר בארגוני מדע בינלאומיים, ויישום החלטות ממשלה , ביניהן החלטות ממשלה 864 – תכנית לעידוד צמיחה דמוגרפית בת קיימא ביישובי המועצה האזורית גולן וקצרין, החלטת הממשלה 1367 – פיתוח רובעי חדשנות בעיר ירושלים, והחלטה 1279 – תכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.

ינון אזולאי: מאיפה נלקח הכסף?

ינון אזולאי: אני רואה פה משרד השיכון, משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: תגיד לי רק מאיזה סעיפים ומה נפגע שם.

ינון אזולאי: אני מבין שבמשרד ראש הממשלה לא נפגע כלום, כל מה שתיקח זה בסדר, אבל בגדול מאיפה בדיוק, מאיזה סעיפים.

נעם שרלו בריגה: זה איגום תקציבים.

נעם שרלו בריגה: החלטת הממשלה של מאיץ החלקיקים CERN קבעה השתתפות של משרד רוה"מ.

נעם שרלו בריגה: התקציב תוקצב בבסיס במשרדים הרלוונטיים ואנחנו מעבירים אותו לאיגום במשרד המדע.

ינון אזולאי: רק להבין על הארגון CERN – כמה חברות אנחנו משלמים?

ינון אזולאי: מה הוא כולל בתוכו?

משה איצקוביץ: החברות בארגון מקנה אפשרות לחוקרים ישראלים לגשת לקולות קוראים של הארגון ומאפשרת גישה לתשתיות מאוד ייחודיות שאין אותן במקום אחר.

ינון אזולאי: כמה כסף כל התכנית עצמה?

משה איצקוביץ: התכנית עצמה היא בסביבות ה-80 מיליון שקל בשנה.

ינון אזולאי: כמה כסף קואליציוני יש בתוך זה?

נעם שרלו בריגה: מיליון וחצי.

ינון אזולאי: של מי?

נעם שרלו בריגה: של כחול לבן, אבל אני צריך לבדוק את זה.

ינון אזולאי: אין בעיה שיהיה פה כסף קואליציוני, אבל למה נועד הכסף הקואליציוני?

נעם שרלו בריגה: הקואליציוני מיועד למרכזי מדע בפריפריה.

ינון אזולאי: באיזה ערים בפריפריה?

משה איצקוביץ: נבדוק את זה.

ינון אזולאי: מה התפקיד של מרכזי המדע?

נעם שרלו בריגה: זה פעילויות מדע וקהילה.

נעם שרלו בריגה: זה כל מיני פעילויות לקידום חינוך מדעי.

ינון אזולאי: המיליון וחצי נועדו כדי לקחת דברים שכבר קיימים?

משה איצקוביץ: להגביר פעילות קיימת.

ינון אזולאי: זה לא כולל משהו שהוא חדש?

משה איצקוביץ: לא.

ינון אזולאי: מה יש עוד בפנייה חוץ מלוויין וחלל?

משה איצקוביץ: יישום החלטת ממשלה.

נעם שרלו בריגה: יש לנו פה את החלטות הממשלה של גולן, של רובע חדשנות ירושלים ושל הבדואים, יש פה את איגום המשאבים של המאיץ חלקיקים, את איגום המשאבים של פורום תשתיות לאומיות שזה הפרויקט בתחום הלווינות בחלל, ויש התאמת תקציבים בתחום המחקר ובתחום החלל.

אלכס קושניר: מי בעד הפנייה, מי נגד, מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 92.

נטע בר זיו: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב 40 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב עבור שיפוץ מוזיאון הכנסת.

אלכס קושניר: איפה הוא נמצא?

נירה שפק: פרומין.

חיים אבידר: התחלנו את השיפוץ שלו.

חיים אבידר: היות ויש זוכה במכרז ואנחנו רוצים לעשות את ההתקשרות, אנחנו צריכים את הסכומים האלה.

חיים אבידר: אלה סכומים שהועברו בזמנו לאוצר שהם מחזירים לנו אותם.

מוסי רז: מתי ייפתח לציבור?

נירה שפק: אחרי שיפוץ.

נירה שפק: זה עוד הרבה זמן.

ינון אזולאי: כמה עלות כל השיפוץ?

חיים אבידר: סך הכל 80 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: רק השיפוץ?

חיים אבידר: כולל כל המערכות, התכולה, התוכן והכל.

ינון אזולאי: אתה מבקש פה העברה או עודפים?

חיים אבידר: אני מבקש שהם יקבלו הרשאה להתחייב.

חיים אבידר: אנחנו נממש את הכספים בשתי פעימות.

חיים אבידר: בשנת 2023 - 25 מיליון, ובשנת 2024 - 15 מיליון.

יואב הכט: מדובר בהרשאה להתחייב, לכן אנחנו עושים הגדלה לפי סעיף 12.

ינון אזולאי: נשארו כ-300 מיליון עודפים של הכנסת ב-2018 או 2019 שהלוויתם למשרד האוצר.

ינון אזולאי: מה קורה עם זה?

חיים אבידר: עכשיו אנחנו מבקשים אותם חזרה.

ינון אזולאי: אתם מבקשים חזרה סך הכל 80 מיליון?

חיים אבידר: לא, אנחנו נבקש 60 מיליון.

ינון אזולאי: עוד 240 מיליון נמצאים אצלם?

חיים אבידר: כן.

ינון אזולאי: זה משהו שמשולם עם ריבית?

חיים אבידר: לא.

ינון אזולאי: מה הצפי לקבל את כל הכסף?

חיים אבידר: זה לכמה וכמה פרויקטים.

חיים אבידר: לפרויקט הזה נמצא אצלם 60 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: מתי אמורים לקבל את שאר הכסף, את ה-240?

חיים אבידר: זה לכל מיני דברים אחרים.

חיים אבידר: אחד מהדברים זה בגין תביעות שעומדות מול הכנסת.

חיים אבידר: יש על בית פרומין תביעה.

חיים אבידר: יש כל מיני דברים שלא תלויים בנו.

ינון אזולאי: האם לכנסת יש כרגע הלוואות שהיא משלמת?

חיים אבידר: הכנסת בדרך כלל נותנת הלוואות למפלגות, רק שזה לא תמיד חוזר.

אלכס קושניר: מה הריבית?

חיים אבידר: ריבית חשכ"ל.

נעמה לזימי: אני שמחה שהתהליך של המוזיאון קורה, אבל 80 מיליון זה עדיין סכום מאוד גדול.

נעמה לזימי: איך 80 מיליון?

חיים אבידר: יש שם מבנה לשימור.

חיים אבידר: את המבנה, חוץ מהמעטפת, הורסים.

חיים אבידר: גם מחדשים לו את הגג.

נעמה לזימי: בונים אותו בבנייה של שימור מחדש?

חיים אבידר: בבנייה של חידוש.

ינון אזולאי: אמרתם שנתיים- שלוש.

ינון אזולאי: אין יעד לסיום?

חיים אבידר: זה סוג מסוים של פרויקט שאתה יודע איך אתה נכנס אליו אבל לא בטוח יודע איך אתה יוצא ממנו, כי זה בניין לשימור, כי עדיין לא עשינו את המכרז של המערכות האלקטרוניות בפנים, כי התוכן עדיין מתגבש.

חיים אבידר: כל הדברים האלה הם דברים שלוקחים זמן.

ינון אזולאי: יש זמן?

חיים אבידר: לא, אלה יעדים די ריאליים.

אלכס קושניר: פנייה 92 – הכנסת.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 104-106 - משרד הכלכלה.

נעם שרלו בריגה: הפנייה נועדה להגדלת תקציב הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית בסך של 54,309 אלפי ₪ ותקציב ההשכלה הגבוהה בסך של 107,758 אלפי ₪ עבור מימון השתתפות מדינת ישראל בתכנית המו"פ של האיחוד האירופי.

נעם שרלו בריגה: בפנייה הזאת אנחנו מעבירים את הגידולים של תכנית המו"פ האירופית, תכנית הורייזן.

ינון אזולאי: מה זה אומר?

נעם שרלו בריגה: בדצמבר 2021 מדינת ישראל הצטרפה למסגרת התשיעית של תכנית המו"פ האירופית - תכנית מחקר מאוד יוקרתית שכל מדינות האיחוד האירופי והנלוות משלמות לה דמי השתתפות, כשבתמורה חוקרים ישראלים יכולים לגשת ולקבל גרנטים למחקר.

ינון אזולאי: אנחנו משלמים על זה שנתי או עבור כל חוקר?

נעם שרלו בריגה: אנחנו משלמים שנתי, מה שמאפשר לחוקרים לקבל גרנטים.

נעם שרלו בריגה: לאורך שנים חוקרים ישראלים קיבלו הרבה יותר ממה שהמדינה שילמה ועכשיו יש שם איזה מנגנון מאזן.

ינון אזולאי: עלות שנתית של כמה?

נעם שרלו בריגה: אני צריך לבדוק את העלות השנתית הכוללת.

ינון אזולאי: האם זה מוגבל למספר חוקרים?

נעם שרלו בריגה: עכשיו יש איזה שהוא מנגנון שמבטיח שהתשלומים של ישראל יהיו לא יותר ולא פחות ממה שהחוקרים ישראלים מקבלים.

ינון אזולאי: התכנית השנייה היא בהשכלה הגבוהה.

ינון אזולאי: מה ההבדל בין התכנית הזאת לבין הקודמת?

יואב הכט: מדובר בתכנית שממומנת על ידי כמה משרדים, לכן בכל אחד מהמשרדים המשתתפים יש תקנה שממנה יוצא הסכום הזה.

יואב הכט: התקצוב כאן הוא עבור אותו נושא שמשולם משני סעיפים, לכן אתם רואים את זה כשתי בקשות נפרדות.

ינון אזולאי: למה אתה צריך לשים את זה בשתי תכניות שונות?

נעם שרלו בריגה: ההחלטה קובעת איגום משאבים שחלק ממנו מתוקצב במערכת ההשכלה הגבוהה וחלק ברשות החדשנות, לכן לכל אחד מהם יש סעיף תקציבי שמתקצב את הדבר הזה.

ינון אזולאי: אפילו שהתוצאה היא אותה תוצאה?

נעם שרלו בריגה: נכון.

נעם שרלו בריגה: תיאורטית היה אפשר לתקצב הכל בגוף אחד, אבל ההחלטה קובעת שיש פה השתתפות של כמה גופים.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 104-106, מי נגד?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 95 - רשות המים והביוב.

יואב הכט: פנייה מס' 95 נועדה לתקצוב שני תקני כוח אדם לרשות הממשלתית למים ולביוב בסעיף 41 עבור גיוס כוח אדם למרכז לחיזוי שיטפונות שמטרתו לתת שירות לגורמי הצלה למשרד החינוך ולגורמים נוספים בעיתות שגרה וחירום בקשר למועדי שיטפונות ומיקום גיאוגרפי מדויק.

ינון אזולאי: זה רק כוח אדם?

יואב הכט: מדובר בשינוי של שני תקני כוח אדם.

אלכס קושניר: מאיפה מעבירים אותם?

יואב הכט: מעבירים אותם מסעיף הרזרבה הכללית, מסעיף 47.

אלכס קושניר: ברזרבה הכללית יש גם תקנים?

יואב הכט: יש תקנים באופן קבוע.

ינון אזולאי: יש גם כסף ברזרבה הכללית.

יואב הכט: יש מקומות שזה מגיע משם, כמו לקורונה.

יעל רון בן משה: היה אמור להתפרסם קול קורא לרשויות מקומיות בנוגע לסיוע לבתים משותפים בשיפור התשתית בשטח הפרטי של המים והביוב.

יעל רון בן משה: רשות המים מוצאת שחלק גדול מהנזילות והדליפות הן בתשתיות רעועות בבתים משותפים, איפה שלציבור פעמים רבות אין את היכולת לטפל בצנרת המשותפת.

יעל רון בן משה: משלמים על הדליפות האלו אלפים רבים של שקלים כל חודש.

יעל רון בן משה: חיים דיווח בדיון קודם על זה שהתפרסם קול קורא לרשויות המקומיות כדי שיסיעו באותם בתים משותפים ששם יש בעיה תקציבית.

יעל רון בן משה: אני אשמח לדעת מה קורה עם זה.

יואב הכט: אני אשמח לברר את הנושא.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה מס' 95, מי נגד?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 122-123 – פיתוח משרד הבריאות.

תמר קים: הבקשה דנה בסעיף התקציבי 67 – פיתוח משרד הבריאות.

תמר קים: הפנייה נועדה לתקצב 5,000 אלפי ₪ לביצוע התאמות פנימיות עבור שיפוץ בתי חולים בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים לאישור חוקי התקציב לשנים 2021 ו-2022.

ינון אזולאי: זה הולך לבית חולים גליל מערבי?

תמר קים: נכון.

ינון אזולאי: אפשרי לצבוע את זה לבית חולים גליל מערבי ספציפית?

תמר קים: כן.

תמר קים: תקנות התקצוב שעברו השנה לא מתייחסות לתקציב הפיתוח, אלא רק - -

ינון אזולאי: למה זה הולך?

תמר קים: לבניית מחלקות בבית החולים.

תמר קים: יש חוות דעת משפטית של משרד הבריאות בנושא שמאשרת את העברת הכספים.

יעל רון בן משה: זה יאיץ גם תהליך בינוי נוסף בבית החולים.

יעל רון בן משה: ברגע שהמרתפים יהיו ממוגנים ומשופצים המחלקות הפנימיות יורדות לשם וסוף סוף אפשר יהיה להתחיל לשפץ את המחלקות הפנימיות.

יעל רון בן משה: אני מקווה שזה יקרה כבר בשנת 2022 כי המחלקות הפנימיות חייבות שיפוץ.

אלכס קושניר: פנייה מאוד מאוד חשובה.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 122-123 – פיתוח משרד הבריאות, מי נגד?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה על פנייה 65-66, מי נגד?

אלכס קושניר: הרביזיה לא אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפניית עודפים מס' 24014.

תמר קים: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022 בסך של מיליארד 882,172 ₪, מתוכם מיליארד 199,561 אלפי ש"ח מתוך המסגרת התקציבית המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה ועודפים בסך 682,611 אלפי ₪ מתוך התקציב השוטף של משרד הבריאות בהתאם לפירוט המובא.

ינון אזולאי: איך יכולים להיות מספרים כאלה ענקיים של עודפים?

יואב הכט: תקצבנו את תקציב הקורונה בתקציב 2021 במלואו, לכן כל הסכומים, גם אלה שמיועדים לשנת 2022, תוקצבו כבר ב-2021 מתוך ידיעה שהם יועברו.

יואב הכט: בעודפים האלה דנו בינואר בפנייה מקבילה, עכשיו אנחנו משלימים את עיקר יתרת העודפים.

ינון אזולאי: המכון לרפואה משפטית – עבור מה זה?

דן דניאלי: זה תקציב תפעול שוטף של המכון.

דן דניאלי: יש מיליון שקלים, אם אני זוכר נכון, של תפעול שוטף, התחייבויות שנפתחו בשנת 2021 שלא שולמו עדיין.

אלכס קושניר: מי בעד פניית עודפים 24014, מי נגד?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: בכך סיימנו להיום, הישיבה נעולה.