ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 157, 2022-06-26 14:00

עידית סילמן: צוהריים טובים לכולם.

עידית סילמן: אנחנו כאן בדיון לגבי תמונת מצב של תחלואת הקורונה.

עידית סילמן: היום ה-26 ביוני 2022, כ"ז בסיוון התשפ"ב.

עידית סילמן: התכנסנו כאן כי באמת קיבלנו הרבה פניות, לאור העלייה המדאיגה, צריך לומר, של התחלואה בקורונה במדינת ישראל.

עידית סילמן: דיווח של הרבה מאומתים, התחושה שיש הרבה שמאומתים ואנחנו לא יודעים עליהם עדיין, מה מצב החולים הקשים וגם המצב של חולים קריטיים בבתי חולים, מה הצפי, האם יש מדיניות למשרד הבריאות כרגע בנוגע לקורונה – בדיקות בנתב"ג, מסכות בחללים סגורים, אוכלוסיות בסיכון, מגן אבות.

עידית סילמן: כלל הדברים שאותם שאלנו קודם.

עידית סילמן: אני כן חייבת לומר שיש גם את העניין של חיסוני הילדים, שאנחנו מעוניינים לדעת מה קורה איתם.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שבעולם, בארצות הברית, כבר החלו לחסן ילדים, והשאלה שלנו – מה קורה פה?

עידית סילמן: האם אנחנו ערוכים לחיסוני ילדים?

עידית סילמן: כשאני מדברת על חיסוני הילדים, אני מדברת על חיסוני ילדים שמתחת לגיל חמש.

עידית סילמן: אנחנו עומדים אתמול על בערך, אם אני לא טועה, 9,596 מאומתים, 242 חולים קשים.

עידית סילמן: מקדם ההדבקה גבוה מ-1 – 1.24.

עידית סילמן: אנחנו רוצים לדעת גם לגבי מה שקשור לדלקת כבד חריפה שנבדקה על ידי משרד הבריאות, וההקשר שלה לילדים.

עידית סילמן: חיסוני פייזר לילדים שאמורים להגיע, כמו שציינתי.

עידית סילמן: היה לנו דיון כאן לא מזמן על הקורונה הכרונית – על ההשפעות ארוכות הטווח, על פוסט-קורונה, הלונג קוביד.

עידית סילמן: היו כאן גם הרבה עדויות של מחלימים מקורונה שטרם החלימו מההשפעות ארוכות הטווח.

עידית סילמן: דיברנו גם על הנושא של מרפאות מחלימים שנסגרות ולא נפתחות חדשות במקומן.

עידית סילמן: דיברנו על תורי ההמתנה למרפאות מחלימים, כאלה שבאמת נמצאות בתוך בתי החולים.

עידית סילמן: היה כאן ממש דיון ארוך בנושא הזה, ורצינו לקיים גם שולחן עגול רציני יותר, בעיקר עם קופות החולים.

עידית סילמן: השאלה גם מה המדיניות.

עידית סילמן: מגן אבות, מה מצבו?

עידית סילמן: מה נושא בדיקות האנטיגן, בידודים, בדיקות אנטיגן חיוביות ביתיות – מה לגביהן?

עידית סילמן: ומה לגביהן פריסת מסנני אוויר במערכת החינוך?

עידית סילמן: שאנחנו יודעים שהוקצו לזה כספים, ועדיין לא ממומש.

עידית סילמן: אמרנו שגם באמת הרבה מהדברים צריכים לצאת על ידי איזושהי דוברות מסודרת, מישהו שככה ינחה את הציבור.

עידית סילמן: אנחנו נשמח לשמוע האם יש שינויים, או מה המדיניות.

עידית סילמן: בבקשה, מי שרוצה להציג ממשרד הבריאות – מוזמן.

פרופ' נחמן אש: תודה.

עידית סילמן: נחמן אש, ברוך הבא.

עידית סילמן: אני רק אגיד שלגבי חולים קשים, כתב מקור ראשון יאיר קראוס גם העלה בכתבה שלו לגבי תרופה לקורונה שחסרה, ואינה בנמצא במלאי.

עידית סילמן: בהתאם לכתבה שהוא העלה, יש מחסור לאומי בתרופה שמונעת תמותה ותחלואה קשה.

עידית סילמן: אני אשמח לקבל פחות או יותר איזשהם אומדנים בנושא הזה.

פרופ' נחמן אש: כבוד חברת הכנסת סילמן, אני אתייחס לכל הנושאים שהעלית.

פרופ' נחמן אש: אני אומר כמה מילים בפתיחה ואז ד"ר שרון אלרעי פרייס תציג גם את הנתונים ונתייחס לכל הנקודות שהעלית.

פרופ' נחמן אש: ראשית, אני מברך על הדיון.

פרופ' נחמן אש: זאת הזדמנות מבחינתנו, גם להציג את הערכת המצב שלנו וגם את הדגשים שלנו באמת להתמודדות עם התחלואה והעלייה הזאת בתחלואה.

פרופ' נחמן אש: אנחנו חווים בשלושה שבועות, קרוב לחודש, עלייה בתחלואה שמקורה בכניסה של וריאנט BA.5, שהוא תת וריאנט של האומיקרון.

פרופ' נחמן אש: קרוב משפחה שלו, שיש לו שני מאפיינים שעוזרים לו להתפשט: אחד – הוא יותר מדבק אפילו מקודמו.

פרופ' נחמן אש: אנחנו זוכרים שהאומיקרון היה מאוד מדבק, וה-BA.5 עוד יותר מדבק.

פרופ' נחמן אש: הדבר השני – שההגנה של החיסון מפניו היא יותר נמוכה מאשר ההגנה מהאומיקרון, כשגם ההגנה מהאומיקרון הייתה יותר נמוכה מווריאנטים קודמים.

פרופ' נחמן אש: שני הדברים האלה, פלוס הדעיכה של היעילות של החיסונים עם הזמן מפני הדבקות, מאפשרים את ההתפשטות של הווריאנט הזה.

פרופ' נחמן אש: זה מה שאנחנו חווים עכשיו פה.

פרופ' נחמן אש: התחלואה הזאת עולה בעוד מספר מדינות ברחבי אירופה.

פרופ' נחמן אש: אנחנו רואים עלייה דומה בצרפת, גרמניה, אנגליה.

פרופ' נחמן אש: בפורטוגל הם הקדימו את כל אירופה – הייתה עלייה ועכשיו הם כבר נמצאים קרוב לוודאי בשלב של ירידה.

פרופ' נחמן אש: ההתמודדות עם התחלואה הזאת: כמו כל העולם, אנחנו לא נמצאים במקום שהיינו מול וריאנטים קודמים, כמו הדלתא.

פרופ' נחמן אש: ההתמודדות שלנו היום היא לנסות לחיות עם הנגיף בצורה כזאת שאנחנו לא מייצרים איזשהן מגבלות, חובות, אכיפה, אלא פונים לאחריות האישית של האנשים, של הפרט, בכל ההיבטים.

פרופ' נחמן אש: זה התחיל כבר בגל האומיקרון, שאתם זוכרים שדיברנו על זה הרבה.

פרופ' נחמן אש: למשל, הפכנו את חלק מהבדיקות לבדיקות הביתיות, שאתה עושה לעצמך.

פרופ' נחמן אש: אם אתה נמצא חיובי, אתה אחראי עכשיו לעשות בדיקה מוסדית ולהישאר בבידוד וכולי וכולי.

פרופ' נחמן אש: היום הגענו גם לכך שעטיית מסכות, לפחות בשלב הזה, היא המלצה – המלצה שאנחנו אומרים אותה בפה מלא, לגבי חללים סגורים, אבל יש פה אחריות אישית שאנחנו לא רוצים להפוך אותה, לפחות בשלב הזה, כי זה יכול להשתנות אם התחלואה תמשיך לעלות, לחובה.

פרופ' נחמן אש: אני אומר את זה רק כהקדמה.

פרופ' נחמן אש: נדבר על כל הדברים.

פרופ' נחמן אש: אני יודע שהזמן קצר לכולם, אבל אנחנו ניתן תשובות לכל הדברים שעלו פה.

פרופ' נחמן אש: אני מעביר את רשות הדיבור לד"ר שרון אלרעי פרייס.

אלרעי פרייס: שלום לכולם.

אלרעי פרייס: אני רוצה להציג מצגת קצרה על נתוני התחלואה, פשוט כדי לתת את הנתונים העדכניים שיש היום בבוקר.

אלרעי פרייס: יש אכן עליית תחלואה, אנחנו רואים אותה גם בכמות המאומתים, גם בתחלואה הקשה.

אלרעי פרייס: אנחנו יודעים גם ממדינות אחרות שממשיך הפיצול הזה, בין כמות החולים המאומתים לכמות החולים הקשים, כפי שראינו בגל האומיקרון.

אלרעי פרייס: (מציגה מצגת) במצגת מצב התחלואה כרגע.

אלרעי פרייס: אתם רואים את הגרפים הירוקים שמעידים על כמות המאומתים.

אלרעי פרייס: אנחנו יודעים כולנו שכמות המאומתים הזאת לא בהכרח מייצגת את כל התחלואה שקיימת, מכיוון שהרבה אנשים עושים את הבדיקות הביתיות ולא בהכרח מגיעים לעשות אישור של הבדיקה הזאת.

אלרעי פרייס: הירוק הכהה מייצג את הגרפים של בדיקות PCR, והירוק הבהיר יותר את בדיקות האנטיגן החיוביות.

אלרעי פרייס: אתם רואים את הנקודות האדומות, שבעצם מראות את המגמה משבוע לשבוע: אותו יום בשבוע, לפני שבוע ולפני שבועיים.

אלרעי פרייס: אכן יש עליית תחלואה, כמו שאתם רואים.

אלרעי פרייס: בחלון הקטן אתם רואים את כמות המאומתים שהם מאומתים בתוך מדינת ישראל לעומת כאלה שמוגדרים כחוזרי חו"ל בצהוב.

אלרעי פרייס: אם אתמול היו בערך 6,267 מאומתים, מתוכם 647 – בערך 10 אחוז מהמאומתים הם מאומתים שמוגדרים אצלנו כחוזרי חו"ל.

אלרעי פרייס: כמובן שצריך לזכור שבוטלו הבדיקות בכניסה לנתב"ג.

עידית סילמן: ככה שזה יכול להיות הרבה יותר.

אלרעי פרייס: נכון, אבל גם המאומתים במדינת ישראל – יכול להיות יותר.

אלרעי פרייס: ברור לנו שיש כאן איזשהו שינוי ממה שהיינו רגילים לראות.

אלרעי פרייס: אבל אנחנו מגדירים מאומתים חוזרי חו"ל כאנשים שנבדקו מסיבותיהם הם, בדרך כלל אנשים שמרגישים לא טוב, בעשרה ימים הראשונים אחרי חזרתם מחו"ל.

אלרעי פרייס: אלה מי שמוגדרים לנו כרגע כמאומתים שנכנסו מחו"ל בהעדר הבדיקות שהיו עושים כולם בנתב"ג.

אלרעי פרייס: אתם רואים אחוז מחלה חוזרת: אתמול 17.9 אחוז, ותכף נצלול יותר לחולים הקשים והקריטיים.

אלרעי פרייס: כאן באמת זו ההסתכלות הגדולה – שיש עלייה בגל תחלואה.

אלרעי פרייס: אנחנו רואים את זה גם בבדיקות של PCR וגם בבדיקות של אנטיגן.

אלרעי פרייס: בשקופית הבאה אתם רואים את אחוז המאומתים.

אלרעי פרייס: אני חייבת להגיד שגם פה, אין ספק שיש עלייה, רק שצריך לדעת להסתכל על זה נכון.

אלרעי פרייס: כשאנשים עושים בביתם בדיקה שיכולה להיות מסננת, והבדיקה עצמה היא חיובית בבית ואז מגיעים לעשות בדיקה מאשרת – מן הסתם אחוז הבדיקות החיוביות יהיה יותר גבוה.

אלרעי פרייס: אלה לא אנשים רגילים שמגיעים, אלא כבר אנשים שעשו איזושהי בדיקה מקדימה והם חיוביים.

אלרעי פרייס: לכן, גם הדבר הזה קצת מטה את התוצאות, אבל אין ספק שגם בהסתכלות הזאת אנחנו רואים עלייה בתחלואה במדינה.

אלרעי פרייס: בשקופית הבאה רואים את מקדם ההדבקה.

אלרעי פרייס: אנחנו מסתכלים על שלושה סוגים של מקדם הדבקה.

אלרעי פרייס: מקדם הדבקה לפי כמות חולים מאומתים – אנחנו מבינים שהדבר הזה יוצר בוודאות הטיה, לאור כמות האנשים שכן או לא נבדקים.

אלרעי פרייס: מקדם ההדבקה לפי המאושפזים – יותר מדויק, לא כל בן אדם מתאשפז.

אלרעי פרייס: אבל מה שאנחנו באמת יותר סומכים עליו, זה מקדם הדבקה מבחינת הקשים – מי שבסוף מרגיש רע ומגיע, והוא חולה קשה וקריטי – כנראה לא יהיה מוטה מהשינוי בבדיקות או השינוי במדיניות.

אלרעי פרייס: הוא בסוף יגיע לבתי חולים ויהיה קשה, וייספר ככזה.

אלרעי פרייס: לכן, ככל הנראה הדבר הזה הוא יותר מדויק.

אלרעי פרייס: אבל אנחנו יודעים שיש עיכוב מבחינת לראות את התוצאה של חולים קשים: קודם כל בן אדם נדבק ואז הוא מידרדר.

אלרעי פרייס: לכן מקדם ההדבקה הזה הוא הכי מדויק לאורך הזמן אבל אנחנו רואים אותו באיזשהו עיכוב.

אלרעי פרייס: בשלושתם אנחנו רואים איזושהי מגמת ירידה.

אלרעי פרייס: אנחנו עדיין מעל 1 – זאת אומרת, אנחנו עדיין צפויים לעלייה במספרים, אבל ייתכן שאנחנו מתחילים לראות איזושהי מגמה של ירידה מהבחינה של כמות הדבקות.

אלרעי פרייס: היא ממשיכה לעלות, אבל בקצב יותר נמוך.

אלרעי פרייס: בשקופית הבאה רואים את החולים הקשים.

אלרעי פרייס: אנחנו כיום ב-255 חולים במצב קשה וקריטי בבתי החולים.

אלרעי פרייס: זה בעצם החיבור של שתי הקוביות מצד ימין: 50 במצב קריטי, ו-205 במצב קשה.

אלרעי פרייס: בפאנל התחתון מצד שמאל אפשר לראות מגמת קשים חדשים, שאכן יש לנו עלייה בכמות הקשים החדשים שמגיעים בכל יום לאשפוז.

עידית סילמן: זו לא עלייה קטנה, ד"ר שרון.

עידית סילמן: זה בסוף, כאילו, אם אנחנו מסתכלים על הכיוון ועל המגמה – זו הכפלה כל הזמן.

עידית סילמן: זו בעצם עלייה מעריכית מאוד גדולה משמעותית.

אלרעי פרייס: לא אמרתי קטנה.

אלרעי פרייס: אמרתי שיש עלייה בחולים הקשים.

עידית סילמן: כן, כן.

עידית סילמן: אוקי.

אלרעי פרייס: יש עלייה במגמת קשים חדשים.

אלרעי פרייס: חשוב לזכור שאם אנחנו ב-255 אנשים במצב קשה וקריטי בבתי החולים, אנחנו רחוקים מסף הספיקה או מהיכולת של מערכת הבריאות להתמודד עם זה, אבל לא אמרתי שזו עלייה קלה.

אלרעי פרייס: זו עלייה שאנחנו רואים אותה, והיא בהחלט עלייה שהיא לא גבולית: עלייה שרואים בצורה ברורה בגרפים.

אלרעי פרייס: מבחינת מגמת האקמו: היא נשמרת.

אלרעי פרייס: אין לנו יותר חולים על אקמו.

אלרעי פרייס: גם כאן, צריך להגיד שהרבה מאוד פעמים, את החולים הקשים על אקמו רואים באיזשהו עיכוב.

אלרעי פרייס: במגמה של המונשמים אנחנו רואים עלייה, כמו בחולים הקשים החדשים.

אלרעי פרייס: רואים עלייה בכמות ולמעשה הכפלה של כמות המונשמים.

אלרעי פרייס: כנ"ל בנפטרים: עלייה.

אלרעי פרייס: כאן, חלקה – אנחנו לא יודעים עדיין את כל התמונה.

אלרעי פרייס: תמיד התמונה של הנפטרים מגיעה יותר מאוחר.

אלרעי פרייס: בהחלט היינו בימים שלא היו נפטרים, ואנחנו רואים יותר פטירות.

אלרעי פרייס: השקופית האחרונה היא שקופית על נתוני הריצוף, כדי לראות איזה וריאנט יש ואין לנו.

אלרעי פרייס: ההתייחסות שלנו ל-BA.5, בהסתמך על מה שאנחנו יודעים מהעולם, היא ש-BA.5 דומה בהתנהגות שלו לאומיקרון, ל-BA.2, עם איזשהו פיצול בין כמות המאומתים והאחוז מתוכם שהופך להיות חולים קשים וקריטיים, שיותר דומה לאומיקרון מאשר למה שראינו בגלים הראשונים במגיפה.

אלרעי פרייס: ושוב: הדבר הזה נובע מחיסונים ומוגנות אחרת של האוכלוסייה, וגם כנראה מהווריאנט עצמו.

אלרעי פרייס: אתם רואים שבעצם, גם בקרב חוזרי חו"ל, גם בקרב ריצופי הקהילה וגם בקרב המאושפזים, הנתח של BA.5 הולך ועולה.

אלרעי פרייס: כך שלשאלה לגבי בדיקות בנתב"ג: ככל שהוחלט במדינת ישראל להוריד את הבדיקות בנתב"ג, כרגע על ה-BA.5, על הגל הנוכחי, אין טעם להחזיר אותן, כי BA.5 כבר נמצא בתוך המדינה.

אלרעי פרייס: זה לא שאנחנו נעצור וריאנט שמגיע, כי הוא כבר כאן.

עידית סילמן: אבל אולי אנחנו נגביל מבחינת כמות המאומתים שיסתובבו בצורה חופשית וידביקו אחרים.

אלרעי פרייס: אבל זה נכון גם לגבי המאומתים של מדינת ישראל שמסתובבים, בין אם הם עושים בדיקות אנטיגן ביתיות או לא, וייתכן שמסתובבים חופשי.

אלרעי פרייס: במובן הזה של נתב"ג, יש משמעות מאוד גדולה לווריאנט חדש שמגיע ואנחנו רוצים לעצור אותו בגבול.

אלרעי פרייס: ככל שיש לנו עליית תחלואה עם כ-50 אחוז מהאנשים, בין אם בחוזרי חו"ל, בין אם במאושפזים ובין אם בקהילה, שהם כבר עם אותו וריאנט – אין כל כך משמעות לעצירה הזאת.

אלרעי פרייס: כן, כמובן, יש משמעות אם מדובר בווריאנט חדש, מסוכן, אלים, ואנחנו רוצים למנוע את כניסתו, לזהות אנשים מוקדם בכניסה, לבודד אותם וכולי.

אלרעי פרייס: ככל שמדובר בווריאנט שכבר נמצא פה, אז הבדיקה הזאת היא לא זאת שתתרום לגל הזה.

אלרעי פרייס: והתקבלה החלטה במדינת ישראל להוריד את הבדיקות, כך שלאור הנתונים האלה, בגל הנוכחי, זה לא מה שמשנה, כי הגל כבר נמצא עם הווריאנט הנוכחי וזה, בתוך מדינת ישראל.

אלרעי פרייס: זה לגבי השקופיות.

אלרעי פרייס: אני אנסה לענות, ואם אני לא עונה על משהו אני אשמח שתשאלו עוד פעם.

עידית סילמן: שאלה רק, מבחינת גורמי מקצוע – אני מבינה שהנושא של הבדיקות בנתב"ג וכאלה הן אולי באמת החלטות של מדיניות.

עידית סילמן: מבחינת גורמי המקצוע, האנשים שבאמת מסתכלים על הפנדמיה בצורה שהיא באמת הרבה יותר מקצועית, רפואית – זה נכון מבחינתם, מבחינת מי שיושב מטעמכם בדיונים האלה, להשאיר את הבדיקות בנתב"ג אם היה אפשר?

עידית סילמן: או שזה משהו שלא נכנסים אליו כי זה עניין של מדיניות?

פרופ' נחמן אש: תראו, זה עניין של מידתיות בצעדים.

פרופ' נחמן אש: אין אף מקום בעולם היום שעושה את הבדיקות האלה.

פרופ' נחמן אש: זו הכבדה כבדה, הבדיקות האלה.

פרופ' נחמן אש: זה ברור שמבחינה רפואית טהורה, אם מסתכלים אך ורק על הבריאות – זה ברור שאם תעשי בדיקות לכל מי שנכנס למדינת ישראל, אז תעצרי חלק מהתחלואה ואולי תזהי וריאנטים חדשים.

פרופ' נחמן אש: אבל זו הכבדה מאוד גדולה, וכל עוד אין סיכון ממשי – זה נראה לי לא נכון באיזון לעשות בדיקות כאלה.

פרופ' נחמן אש: ועוד פעם: זה לא נעשה בשום מקום אחר בעולם.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: אוקי.

אלרעי פרייס: לגבי המסכות: אנחנו אומרים כבר שבועות ארוכים – אנחנו ממליצים על מסכות בחללים סגורים.

אלרעי פרייס: כשאני הייתי בכנסת בפעם הקודמת בדיון פיזי, הייתי עם מסכה לאור המלצות משרד הבריאות וכי התחלואה עולה.

אלרעי פרייס: אנחנו באמת ממליצים את זה.

אלרעי פרייס: ההבדל בין המלצה לבין חובה – ככל שאין אכיפה לאנשים בתוך חללים סגורים, אז השאלה היא מה המשמעות של החובה.

אלרעי פרייס: אבל אנחנו באמת אומרים: שימו לב, הקורונה כאן, בשום שלב לא אמרנו שהיא הלכה.

אלרעי פרייס: כשיש עליית תחלואה, מה שמומלץ זה באמת לשים מסכות כשנמצאים בחללים סגורים, כל אחד, שיהיה מחוסן במקסימום שהוא יכול מבחינת הנחיות משרד הבריאות.

עידית סילמן: שנייה, שרון, אני נאלצת לעצור אותך לדקה.

עידית סילמן: סליחה, אני מתנצלת, שרון.

עידית סילמן: היה פה קרייסיס רציני.

עידית סילמן: כן.

אלרעי פרייס: אז באמת, אני חושב שאנחנו כבר באיזושהי עליית תחלואה שצריך להבין איך חיים עם הקורונה.

אלרעי פרייס: וחיים עם הקורונה זה אומר מסכות בחללים סגורים, בין אם זו המלצה מאוד חמה של משרד הבריאות כבר כמה שבועות, ובין אם זו חובה שכתובה ואף שוטר בסוף לא נכנס לשום חדר ישיבות ובודק אם כן או לא שמים מסכה.

אלרעי פרייס: אז המלצה צריכה להיות טובה בדיוק באותה מידה כדי לשמור עליך ועל אחרים.

אלרעי פרייס: בין אם זו המלצה, כשהולכים לבקר אנשים שהם אוכלוסיות בסיכון – את סבא וסבתא, בין אם זה בבית בארוחת שישי – לעשות בדיקת אנטיגן לפני זה, כדי לא לחשוף אנשים מבוגרים.

אלרעי פרייס: ובין אם זה, כמו שהתחלתי להגיד, להתחסן.

אלרעי פרייס: כל אחד – עדיף שהוא יפגוש את הווירוס הזה יותר מחוסן מאשר פחות מחוסן.

אלרעי פרייס: אנחנו יכולים לדבר על כל מיני דברים כמו חיסונים מותאמים, כשיוצאות כל מיני הודעות, אבל בסוף החיסונים האלה עדיין לא מאושרים FDA.

אלרעי פרייס: אנחנו כבר יודעים שפרוטוקול חיסוני לחיסוני קורונה הוא שלוש מנות: שתי מנות ובוסטר, זה הבסיס, כי אנחנו כן רואים דעיכה של מוגנות גם מתחלואה קשה אחרי רק שתי מנות.

אלרעי פרייס: לפחות הנתונים שהיו בישראל הראו עד לא מזמן ששלוש מנות וארבע מנות מגינות טוב מפני תחלואה קשה.

אלרעי פרייס: לכן, ההמלצה החמה שלנו היא שכל מי שלא השלים לפי הנחיות משרד הבריאות – להשלים את החיסונים כפי שנדרש.

אלרעי פרייס: וכמו שהמנכ"ל אמר:

אלרעי פרייס: בסוף אנחנו מסתכלים גם על מדינות אחרות, על המדיניות שלהן ומה נעשה בהן.

אלרעי פרייס: אנחנו רואים שגם במקומות שיש עליית תחלואה, אי אפשר ואנחנו לא מעוניינים לחזור למקומות שבהם יש הגבלות שיש להן משמעויות גם על המשק, גם על חינוך וגם על דברים אחרים.

אלרעי פרייס: הכלים הם באמת בדיקות, מסכות, בידודים של אנשים מאומתים, שאת זה אנחנו כבר יודעים שנתיים.

אלרעי פרייס: זהו.

אלרעי פרייס: אני בטוחה שהיו עוד שאלות.

עידית סילמן: אז שנייה.

עידית סילמן: עוד הפעם: אנחנו מדברים על חיסוני הקורונה לילדים.

עידית סילמן: מה הצפי כרגע?

עידית סילמן: או שאין צפי.

אלרעי פרייס: חיסוני קורונה לילדים – היה כבר דיון על זה פעם אחת, בו הציגו שתי החברות – גם פייזר וגם מודרנה הציגו את הנתונים שהן נציגו ל-FDA.

אלרעי פרייס: השבוע יהיה עוד דיון.

אלרעי פרייס: אנחנו אוספים את הנתונים על תחלואת ילדים במדינת ישראל.

אלרעי פרייס: בסוף הצט"מ הוא לא חותמת גומי, שכל מה שה-FDA אישר, רק כחותמת גומי מעבירים אותו למנכ"ל משרד הבריאות.

אלרעי פרייס: עושים דיון מקצועי, עם גורמי המקצוע שיושבים בתוך הצט"מ.

אלרעי פרייס: היה את הדיון הראשון, הולך להיות השבוע דיון נוסף, שבו יוצגו גם נתוני התחלואה במדינת ישראל.

אלרעי פרייס: כמובן שבסוף היינו רוצים שאם הצט"מ ממליץ את הדבר הזה, ואנחנו יכולים לאפשר להורים לבחור האם הם רוצים לחסן את הילדים.

אלרעי פרייס: עד כמה זה ישפיע בגל התחלואה הנוכחי – קשה להגיד, כי בסוף כשילד מקבל חיסון, או כל אדם - - -

עידית סילמן: אז רגע, שרון, בואי נגיד את הדבר הזה.

עידית סילמן: בסוף, חיסון פייזר לדוגמה, מגיל חצי שנה ועד חמש, ניתן בשלוש מנות.

עידית סילמן: יש הבדל של שלושה שבועות אחת מהשנייה, והשלישית – אפילו שמונה שבועות מהשנייה.

עידית סילמן: בסך הכל צריך בערך 12 שבועות.

עידית סילמן: אם אנחנו מסתכלים על זה עכשיו, עד שהילדים יחזרו למסגרות של בתי הספר, אנחנו לא יודעים אם הגל הזה יישאר גל גבוה, אם הגל הזה ידעך.

עידית סילמן: את דיברת על הנושא שבאמת, בדרך כלל שמים בדיקות בנתב"ג כדי להגן מווריאנטים שנכנסים, והווריאנט של BA.5 כבר בפנים, אבל אנחנו לא יודעים אילו וריאנטים חדשים עוד ייכנסו.

עידית סילמן: בדרך כלל אותן הגבלות באמת צריכות להיות גם לווריאנטים חדשים, אז יכול להיות שאולי באמת אנחנו נכנסנו לווריאנט מסוים, אבל אנחנו לא יודעים כמה שכלול וכמה תהיה מהירה הכניסה של וריאנט אולי קשה יותר.

עידית סילמן: לכן, אנחנו גם לא יודעים איך להיערך לפתיחת השנה הבאה.

עידית סילמן: אם אנחנו כרגע יוצאים לחופש גדול עם הילדים, ובארצות הברית כבר החלו לחסן ילדים, וצריך לומר.

עידית סילמן: השאלה איפה מדינת ישראל עומדת ברמה הזאת של האם היא הזמינה חיסונים למי שמעוניין.

עידית סילמן: הרי יצאו לא מזמן בקשות להורים עם דלקת הכבד החריפה, או כל מיני דברים שאנחנו גם רואים עכשיו, בדיון שערכנו על הלונג קוביד וההשפעות שלו, שיש השפעות משמעותיות גם בילדים.

עידית סילמן: אין לנו מספיק מידע על זה, כי לא נאסף מספיק מידע בנושא הזה, ולא נעשו מספיק מחקרים על באמת ילדים ועל ההשפעות ארוכות הטווח של הקורונה.

עידית סילמן: השאלה אם בזה שאנחנו לא מחסנים ילדים, או שלא מתקבלת איזושהי החלטה פה במדינת ישראל ומאפשרים את החיסון של הילדים – לא יודעת גם אם הזמנו כבר את החיסונים האלה ואם הם בני קיימא כבר בארץ, אבל בעצם, גם ככה ייקח זמן עד שהילדים האלה יהיו מוגנים במקסימום.

עידית סילמן: אז מה לגבי זה?

פרופ' נחמן אש: אז ככה: כמו ששרון ציינה, יהיה דיון השבוע.

פרופ' נחמן אש: אני מקווה שזה יאושר.

פרופ' נחמן אש: זו החלטה של הצט"מ.

פרופ' נחמן אש: אז אנחנו נצא לרכש.

פרופ' נחמן אש: יש לנו הסכמים גם עם פייזר וגם עם מודרנה, כך שהתהליך הוא לא ארוך.

פרופ' נחמן אש: אנחנו כבר התחלנו לדבר איתם.

פרופ' נחמן אש: אני מקווה שתהיה היענות טובה פה לחיסונים האלה.

פרופ' נחמן אש: זה אתגר.

פרופ' נחמן אש: צריך פה הסברה טובה של מה המשמעות, עם כל מה שציינת.

פרופ' נחמן אש: אני רוצה להזכיר שמגיל חמש עד 12, אני חושב שכ-25 אחוז מהילדים התחסנו ולא יותר מזה.

עידית סילמן: אז אנחנו דיברנו גם על הנושא של הנתונים של חיסוני ילדים בוועדות קודמות, וגם באמת אתה דיברת על הנושא הזה, שאנחנו פונים הרבה לאחריות האישית של הפרט, שזה דורש באמת הסברה: מה עושים ומתי.

עידית סילמן: אני חושבת שהיום, בנתוני התחלואה המאוד גבוהים שאנחנו רואים, זה נכון – וכרגע, אתם גם בתור משרד ומבחינת מדיניות, לא מחייבים לעטות מסכות בחללים סגורים, אפילו לאוכלוסיות שנמצאות בסיכון.

עידית סילמן: אני חושבת שיש כאן איזושהי בעיה בהיבט הזה, שההסברה לטעמי קצת לוקה בחסר.

עידית סילמן: כי באמת, אם אנחנו רוצים להעביר לאחריות הפרט, אז אנחנו צריכים לדאוג שהוא יבין מה המציאות שקיימת היום, ואיפה המצב עומד, ושכן יש השפעות ארוכות טווח אולי בילדים וגם במבוגרים, וצריך לקחת את הדברים בחשבון.

עידית סילמן: אז אם אנחנו לא מחייבים, ומצד שני מעוניינים שאנשים ייקחו אחריות אישית – בעיקר מבוגרים, בעיקר אוכלוסיות בעלות סיכון, ושילכו עם מסכות – ואני חייבת לומר שבדיונים מהבוקר שראיתי, הרבה גם בוועדות הכנסת, גם בממשלה, וגם בכלל בדיונים גדולים בחללים סגורים, שאף אחד מהנציגים, שהם נציגים של המדינה, לא עוטים מסכות.

עידית סילמן: יכול להיות שבקטע הזה אנחנו צריכים יותר להוות דוגמה אישית, גם בהיבטים האלה, כדי שאנשים יבינו ויידעו, וגם לדבר על זה כאן בתוך הוועדות.

עידית סילמן: יכול להיות שכן צריכה להיעשות פנייה של משרד הבריאות, לפחות למקומות האלה, או לעבוד בנושא הזה ביחד, כי ההסברה באמת היא מאוד בעייתית.

עידית סילמן: דיברנו על זה שגם אין גורם אחד שממנו יוצאות ההנחיות – אפילו ההסברתיות.

עידית סילמן: זאת אומרת, כמובן שזה נמצא באתר או בזה – אבל יכול להיות שצריך לדחוף את זה בפוש קדימה לאזרחים, לאוכלוסייה, ובעיקר לילדים הצעירים שכרגע לא מוגנים, עד גילאי חמש.

עידית סילמן: ואם מגילאי חמש ומעלה שיעורי ההתחסנות הם נמוכים ואנחנו רוצים להגדיל אותם – דיברתם על הבוסטרים הנוספים ועל החיסונים במנות הנוספות, שמעלות את היעילות של החיסון.

עידית סילמן: אז אני חושבת שצריך כל הזמן להזכיר את זה לאוכלוסייה, במיוחד אם אנחנו בנתוני תחלואה גבוהים, כאשר החולים הקשים עולים.

עידית סילמן: זה משהו שצריך איכשהו לעשות עליו פוש החוצה, גם אם אין חיוב שמשרד הבריאות מוציא כרגע באשר לעטיית מסכות, חיסונים וכל הדברים האלה.

עידית סילמן: וכן צריך לחשוב, איך אנחנו מגיעים לשנה הבאה, אולי מבחינת חיסוני הילדים – הילדים שמעוניינים להיות מחוסנים ולהגן על עצמם, והורים, בצורה הרבה יותר טובה.

פרופ' נחמן אש: מי שמעוניין – יתחסן.

פרופ' נחמן אש: אין שום בעיה.

עידית סילמן: מהצעירים יותר, אני אומרת.

עידית סילמן: כאילו, באמת בגילאים האלה.

פרופ' נחמן אש: אני מצטרף אלייך.

פרופ' נחמן אש: בעניין של ההסברה, אין ספק שצריך לדבר על זה יותר.

פרופ' נחמן אש: אנחנו מדברים על זה כל הזמן בכל הראיונות שלנו.

פרופ' נחמן אש: יצאנו עכשיו עם קמפיין בהסברה.

פרופ' נחמן אש: אבל את צודקת: צריך לדבר על זה הרבה יותר, והמודעות צריכה לעלות, בטח בשלב הזה שהתחלואה עולה.

עידית סילמן: מה לגבי מגן אבות?

עידית סילמן: האם הוא עובד בפריסה ארצית בצורה מסודרת?

עידית סילמן: אנחנו מקבלים לפה שאלות.

פרופ' נחמן אש: כן.

פרופ' נחמן אש: מגן אבות עובד.

פרופ' נחמן אש: יש לנו כ-500 מוסדות שנמצאים תחת בדיקה של הסגל פעם בשבוע, כמו שתמיד היה.

פרופ' נחמן אש: יש כמובן אספקה של בדיקות אנטיגן למקומות האלה.

פרופ' נחמן אש: יש הנחיות של כניסה של מבקרים רק לאחר בדיקה, ומי שלא עשה בדיקה יכול לעשות גם בכניסה שם.

פרופ' נחמן אש: בשבוע שעבר התקבלה החלטה להוסיף אנשים בכניסה למוסדות האלה כדי לבדוק אם מי שנכנס באמת עשה בדיקה ולאפשר את הבדיקה.

פרופ' נחמן אש: כל הדברים האלה קיימים.

פרופ' נחמן אש: אנחנו לא עושים את זה במקומות כמו דיור מוגן, ששם האנשים מסתובבים חופשי, אבל בכל המוסדות האחרים שאנחנו רוצים להגן עליהם, אנשים עם תחלואה יותר גדולה – ההגנות האלה נמשכות.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: דבר אחרון, בין האחרונים: הפנייה שקיבלנו, וגם מהכתב של מקור ראשון, יאיר קראוס, לגבי התרופה לקורונה – מה לגבי זה?

עידית סילמן: ה-Mulnopiravir.

פרופ' נחמן אש: יש שתי תרופות.

פרופ' נחמן אש: תרופה אחת, ה-Mulnopiravir, אכן המלאי שלה ירד ויצאנו ברכש חדש.

פרופ' נחמן אש: עדיין יש את התרופה.

פרופ' נחמן אש: זאת התרופה הפחות יעילה.

פרופ' נחמן אש: יש Paxlovid שהיא יותר יעילה, והיא נמצאת וקיימת.

עידית סילמן: בשימוש?

פרופ' נחמן אש: במלאי.

פרופ' נחמן אש: השימוש הוא טוב.

פרופ' נחמן אש: המגבלה היחידה שלה, שיש לה הרבה מגבלות עם תרופות אחרות.

פרופ' נחמן אש: לכן, לאנשים שלוקחים הרבה תרופות אחרות, הרבה פעמים אי אפשר לתת את התרופה הזאת.

פרופ' נחמן אש: אבל העלינו גם את המודעות של הקופות – הייתה לנו השבוע פגישה עם הקופות, גם כדי להנגיש את התרופות האלה.

פרופ' נחמן אש: אנחנו משלימים גם את המלאי של ה-Mulnopiravir, זירזנו את הרכש של זה.

עידית סילמן: זאת אומרת, לא צריכים להיות חסרים.

פרופ' נחמן אש: עדיין יש, התרופה הזאת קיימת, אבל המלאי יותר נמוך.

פרופ' נחמן אש: זה נכון.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: לגבי הנושא של נתונים של כמה בני חמש עד 12 הגיעו לקבל מנה שלישית – אנחנו יודעים?

עידית סילמן: יש לנו את הנתונים האלה?

פרופ' נחמן אש: אין לי פה.

פרופ' נחמן אש: אנחנו כמובן יכולים לבדוק, ונוכל לעדכן.

אלרעי פרייס: הנתונים האלה קיימים.

אלרעי פרייס: צריך גם לזכור שהיה גל תחלואה לא מבוטל באומיקרון, וההמלצות לגבי חיסון של ילדים שגם חלו הן קצת שונות.

אלרעי פרייס: מחלימים נדרשים לפרוטוקול שהוא אחר.

אלרעי פרייס: בעצם התחלואה שלהם היא גם סוג של איזשהו בוסטר.

אלרעי פרייס: כמובן, אם היינו יודעים שזו אחת השאלות, ספציפית על זה – כמה התחסנו בגילאי חמש עד 12 – היינו מביאים.

אלרעי פרייס: אין בעיה להביא את זה, כמובן שהנתונים קיימים, כולל שיעורי תחלואה.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: השאלה שבאמת נשאלת בעיקר, ואני רואה שכתבים גם כותבים לנו און-ליין כל הזמן – האם יש אפשרות לצאת עם הנחיות מאוד-מאוד ברורות לציבור, פחות או יותר מה עליהם לעשות עכשיו?

עידית סילמן: זאת אומרת, ילדים שהתחסנו במנה אחת, שתיים, חלו – הורים לא יודעים כל כך מה הם עושים איתם כרגע.

עידית סילמן: עם הקווים לפנות אליהם.

עידית סילמן: זאת אומרת, לצאת באיזשהו פוש כזה החוצה, לאור נתוני תחלואה גבוהים, להתמגנות נוספת של האוכלוסייה, להזכיר לגבי באמת אותן אוכלוסיות שנמצאות בסיכון, אנשים שבסופו של דבר נוחתים בנתב"ג או שצריכים לעבור בדיקה כזו או אחרת.

עידית סילמן: אנשים שצריכים לצאת מבידוד – האם יש איזשהו רעיון לשנות את זה, שייבדקו בבדיקת אנטיגן שלילית בבית ואז ייצאו מבידוד?

עידית סילמן: או שאנחנו משאירים את ההנחיות כפי שהן היו, ברמת מספר הימים, ולא משנה לנו מהי התוצאה בבדיקת האנטיגן.

עידית סילמן: מה לגבי זה?

אלרעי פרייס: אז אני אגיד ככה: קודם כל, באמת יש קמפיין שיוצא, גם ברשתות החברתיות וגם קמפיין שעולה לטלוויזיה, ובכלל בכל ערוצי התקשורת, לגבי מסכה, לגבי חיסונים וכולי.

אלרעי פרייס: נבהיר את הנקודה הזאת גם – מה עושים כאלה שהחלימו, ואיך משכללים או משקללים את התחלואה שהייתה בגל האחרון ביחד עם נתוני התחסנות, ואיך כל אחד יכול לעשות את הבחירה הנכונה לגבי עוד חיסונים.

אלרעי פרייס: זה בהחלט משהו שאנחנו יכולים לקחת ולעשות אותו.

אלרעי פרייס: פתחנו את האפשרות לאנשים לעשות בדיקות PCR כשהם חוזרים מחו"ל, בדיוק בגלל המחשבה שיכול להיות שאנחנו צריכים – אין כבר בדיקות PCR בנחיתה מנתב"ג, וכשאנשים הולכים לקהילה, הייתה מגבלה שרק אנשים מעל גיל 30 יוכלו לעשות בדיקות PCR.

אלרעי פרייס: זה השתנה עכשיו, ואפשר לעשות בדיקות PCR בכל הגילאים למי שחזר מחו"ל, כדי לאפשר – אם בן אדם מאומת, כדי שנוכל גם לרצף את הדגימה הזאת.

אלרעי פרייס: זה כבר דבר שהשתנה.

אלרעי פרייס: לגבי הנחיות אחרות לציבור: תמיד אפשר לעשות עוד, תמיד אפשר לדבר עוד ולהעלות את המודעות, אבל אני חושבת שבאמת, הדגש הוא האחריות האישית, ולהבין שבסוף יש פה תחלואה שהיא תחלואה עולה.

אלרעי פרייס: אנחנו אחרי מגיפה של שנתיים.

אלרעי פרייס: גם למשל לגבי מגן אבות, אפשר להגיד – בואו נוריד את כמות הביקורים במוסדות של מגן אבות.

אלרעי פרייס: עשינו את זה בגלים קודמים.

אלרעי פרייס: יש לדבר הזה מחיר מאוד כבד, ולכן אנחנו מנסים להימנע מהמחירים האלה.

עידית סילמן: צריך לחייב שם קודם כל בכלל מסכות.

עידית סילמן: שכל מי שמגיע לתוך מקומות כאלה – שיהיה בכלל חיוב מסכות.

פרופ' נחמן אש: כן, כן, יש את זה.

פרופ' נחמן אש: זה קיים.

עידית סילמן: אנחנו רואים גם את התמונות שמגיעות מנתב"ג, והאמת שהתמונות שמגיעות מנתב"ג, של צפיפות אוכלוסייה מאוד גדולה בתורים, ואולי אחר כך גם בתוך הטיסות עצמן – יכול להיות ששווה כן לשקול, וגם ברמת ההמלצה, אם זה יוצא, זאת אומרת להעמיד שם באמת הנחיות לציבור בתוך נתב"ג, במטוסים.

עידית סילמן: להזכיר לציבור את הדברים האלה, גם אם מדיניות המשרד כרגע היא לא לחייב.

עידית סילמן: אני חושבת שלאור הנתונים האלה, יש איזושהי מחויבות כזו.

עידית סילמן: יש לנו איזושהי שאלה של מישהו מהזום?

עידית סילמן: אתם פתוחים, ואם מישהו רוצה לשאול שאלה בתוך הזום – מוזמן לשאול.

עידית סילמן: אתה רצית לשאול, בבקשה.

אורן פסטרנק: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות למה הוא ממליץ על הזריקות לילדים בגילאי חמש עד 12, ועוד במנה שלישית, כשלמעשה 100 אחוז מהמאושפזים במצב קשה כיום הם בני 60 ומעלה.

אורן פסטרנק: ידוע שגם בשלב הניסוי של פייזר, אף ילד לא מת עם פלסבו.

אורן פסטרנק: כלומר: ילדים על פי רוב אינם חולים קשה או מתים מקורונה, ולבטח לא מזני האומיקרון, שהינם פי עשרה יותר קלים מהאלפא והדלתא, לדוגמה.

אורן פסטרנק: לכן אין צורך להגן עליהם מפני מחלה שלא מסכנת אותם.

אורן פסטרנק: במיוחד כשאותה הגנה היא בדמות זריקה שהיא עדיין במחקר, והסיכון ממנה הוא אינו זניח.

אורן פסטרנק: תופעות לוואי נצפו גם בילדים ומשרד הבריאות מכיר את זה.

אורן פסטרנק: למרבה הצער, גם אין עדיין מערכת מספיק מסודרת, פשוטה ונגישה - - -

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: אז השאלה היא לגבי החיסון השלישי.

פרופ' נחמן אש: אני רוצה לענות.

אורן פסטרנק: כן, אבל אני רוצה רק לציין לגבי ה-PIMS, כי זה דובר בדיון - - -

עידית סילמן: שנייה, שנייה.

עידית סילמן: יענו לך.

אורן פסטרנק: להמשיך?

אורן פסטרנק: אה, בבקשה.

אורן פסטרנק: סליחה.

עידית סילמן: אין לנו עודף זמן לשאלות כי הם חייבים לרדת.

עידית סילמן: יש לנו עוד שאלות בזום למישהו?

עידית סילמן: מישהו מעוניין?

עידית סילמן: בבקשה.

מאיר רובין: שלום לכם.

מאיר רובין: קודם כל תודה רבה.

מאיר רובין: אנחנו מבינים שכנראה לא יהיו פה מגבלות בזמן הקרוב.

מאיר רובין: אושר בממשלה בזמנו תקציב של 100 מיליון שקל לפריסה של מסנני HEPA במוסדות חינוך.

מאיר רובין: מה קורה עם זה?

עידית סילמן: המסננים.

עידית סילמן: אוקי.

פרופ' נחמן אש: האמת שאני לא בקיא בסטטוס של זה.

פרופ' נחמן אש: אני מצטער, זה מובל על ידי משרד - - -

עידית סילמן: צריך לבדוק את זה גם מול משרד החינוך?

פרופ' נחמן אש: כן.

פרופ' נחמן אש: זה מובל על ידי משרד החינוך, אז אני לא יודע מה הסטטוס של זה.

עידית סילמן: אנחנו העברנו שאלה למשרד החינוך וטרם קיבלנו.

פרופ' נחמן אש: אני יודע שזה התחיל, אבל אני לא יודע.

מאיר רובין: ועוד דבר: לכל הפחות להציע למוסדות חינוך שמעוניינים להמשיך את תוכנית מגן חינוך – לאפשר להם לעשות את זה.

מאיר רובין: אני יודע שבבית הספר של הילדים שלי, תוכנית מגן חינוך עבדה עד השנייה האחרונה שמשרד הבריאות איפשר לעשות אותה, והם היו ממשיכים אותה בשמחה רבה אם רק היו מאפשרים להם.

מאיר רובין: להורים היום אין דאשבורד.

מאיר רובין: הרי, בסוף, הדאשבורד של משרד הבריאות לא מאפשר לך להוציא נתונים לפי מוסד חינוך.

מאיר רובין: אם רוצים לאפשר להורים לנהל את הסיכונים שלהם בעצמם, אתם צריכים לעשות דאשבורד לפי כל מוסד חינוך, ואולי אפילו לפי כיתה.

מאיר רובין: לומר: יש כך וכך מאומתים, ושההורים יחליטו מתי הם שולחים ומתי לא, כי בסוף ילד לא יכול להיות עם מסכה כל היום.

מאיר רובין: גם אם הוא כן, פחות או יותר, ההגנה לא תהיה משהו כשאין אוורור והכיתות סגורות.

מאיר רובין: או דאשבורד כזה, או להשאיר את מגן חינוך, שזו תוכנית שהעלות שלה היא זניחה, רק מי שרוצה נכנס אליה, אין שם שום כפייה ושום היבט אחר, ורק הילדים שמעוניינים נבדקים.

מאיר רובין: באמת, בעלות מול תועלת זה נדיר, וגם מאפשר ניטור של וריאנטים.

מאיר רובין: ודבר אחרון: בבריטניה הם הפעילו כמעט מתחילת המגיפה מדגם מאוד-מאוד משמעותי, מייצג מאוד של כל האוכלוסייה, שאיפשר לבדוק את כל סוגי הטרנדים והדברים שקשורים בתחלואה – מהתפלגות וריאנטים, תופעות לוואי ארוכות טווח, תחלואה לפי גילאים שונים, התפרצויות, תעסוקה – המון-המון דברים.

מאיר רובין: אפשר שיתוף פעולה של משרד הבריאות ולמ"ס, שלהבנתי כבר הייתה עבודת מטה ראשונית בעניין הזה, והיא נתקעה, ליצור כאן מדגם כזה שיאפשר בעצם למדינת ישראל להמשיך לנהל מדיניות על בסיס נתונים אמינים מאוד מבחינה סטטיסטית, גם בלי בדיקות מסודרות בנתב"ג או ברחבי הארץ.

מאיר רובין: והדבר האחרון: הוקם פה מרכז המידע והידע של אמ"ן למאבק בקורונה.

מאיר רובין: הם, לדוגמה, לא עוסקים בכלל באבע

מאיר רובין: בועות קוף, שלהערכתי תוכרז בקרוב בתור מגיפה נוספת.

מאיר רובין: אני מזכיר שבסוף ינואר 2022 ארגון הבריאות העולמי כינס את הוועדה המיוחדת והחליט שלא צריך להכריז על הקורונה מגיפה עדיין, זה לא אירוע חירום בין-לאומי משמעותי, כי בינארית, לינארית, הם השתמשו בכל מיני קשקושים – לא הכריזו מגיפה.

מאיר רובין: זה יקרה גם עם אבעבועות קוף.

מאיר רובין: מרכז המידע והידע כרגע תלוי באוויר, בין צה"ל לבין משרד הבריאות.

מאיר רובין: הוא מתפרק מכל הכיוונים.

מאיר רובין: אני מכיר אישית אנשים, חוקרים מאוד רציניים שם, שנופלים בין הכיסאות, והם לא עוסקים בכלל באבעבועות קוף, כי הגדירו להם, הגדרת המשימה שלהם זו קורונה בלבד.

מאיר רובין: מישהו צריך לשנות שם את הכיוון ולאפשר להם לפתוח אופקים, כמו שבבריטניה הקימו את ה-United Kingdom health security agency, שזו סוכנות לבריאות הציבור שפועלת באופן יום-יומי לנטר את כל סוגי הסיכונים.

מאיר רובין: הם מנטרים את דלקת הכבד הנגיפית ממקור לא ידוע, הם מנטרים את הפוליו, מנטרים כל סיכון לבריאות הציבור שמגיע מבחוץ או מבפנים.

מאיר רובין: כדאי מאוד לנצל את המעבר של מרכז המידע והידע מאמ"ן לתוך משרד הבריאות, כדי לשנות את הגדרת התפקיד שלהם באופן כזה שהם יעסקו בכל נושא בריאותי שעשוי להשפיע ברמה המערכתית בישראל.

אלרעי פרייס: אני אשמח לענות על כל השאלות של שני הדוברים.

אלרעי פרייס: נתחיל קודם עם עו"ד רובין: מה שאנחנו מקימים במשרד הבריאות זה מערך מודיעין שבאמת ינטר באופן מלא סיכונים בריאותיים – לא רק קורונה.

אלרעי פרייס: המעבר הזה כרגע התבצע על קורונה, אבל כמובן שכל הסיכונים הבריאותיים האלה והאחרים יהיו, אגב, גם לא רק שקשורים במחלות מדבקות.

אלרעי פרייס: גם לגבי שינויי אקלים והשפעות וסיכונים לגבי בריאות הציבור ודברים אחרים.

אלרעי פרייס: אנחנו בהחלט הולכים למהלך הזה.

אלרעי פרייס: הוא מורכב וגדול, והוא ישנה באופן מהותי את ההתנהלות של משרד הבריאות מול סיכונים בריאותיים בצורה פרואקטיבית, של לחפש אותם ולסכל אותם כשהם קטנים.

אלרעי פרייס: זה בהחלט מהלך שקורה.

אלרעי פרייס: אני אגיד שעדיין, במקביל לדבר הזה, קיים במשרד הבריאות, בשירותי בריאות הציבור, האגף לאפידמיולוגיה שעושה עבודה אינטנסיבית גם על אבעבועות קוף, כך שזה שמרכז המידע והידע לא עוקב אחרי אבעבועות קוף, לא אומר שאין גוף במשרד הבריאות שעוקב אחרי המגיפה הזאת, הפוליו, הסלמונלה כשהייתה, וכל דבר אחר.

אלרעי פרייס: אז יש את האגף לאפידמיולוגיה, עם גורמי מקצוע שעושים את כל העבודה הזאת.

אלרעי פרייס: במעבר שלנו לחשיבה הרבה יותר פרואקטיבית ומחפשת, מושכת ולא רק מקבלת, אנחנו כן הולכים לבנות את מערך המודיעין הבריאותי, שמוקם ממש בימים אלה.

אלרעי פרייס: זה לגבי השאלה הזאת.

אלרעי פרייס: לגבי הפילטרים: זה באמת עניין של משרד החינוך.

אלרעי פרייס: אני אגיד גם שזו שאלה מצוינת, גם לגבי הדאשבורד של בתי ספר ואפילו כיתות.

אלרעי פרייס: דיברנו על זה, חברת הכנסת סילמן, אם את זוכרת, כשהיינו בדיון.

עידית סילמן: נכון, עשינו דיון ביחד עם משרד החינוך.

עידית סילמן: כן.

אלרעי פרייס: עם משרד החינוך.

אלרעי פרייס: דיברנו על זה שבעצם המידע לגבי ילדים והסטטוס שלהם, המאומתים והלא מאומתים, קיים גם במשרד הבריאות וגם במשרד החינוך, אבל רק במשרד החינוך קיימת החלוקה שלהם לפי כיתות ובתי ספר, כך שהדאשבורד הזה יכול להתקיים כדאשבורד של משרד החינוך.

אלרעי פרייס: לנו אין את המידע הזה להקים, ואני חושבת שאתה צודק:

אלרעי פרייס: אם אנחנו רוצים שהורים ידעו מה המצב של התחלואה – לא רק בעיר, כי בעיר אנחנו משקפים, אלא גם במסגרת החינוכית – אז ראוי וכדאי שיהיו את הנתונים האלה זמינים להורים.

אלרעי פרייס: זה לגבי הנקודה הזאת.

אלרעי פרייס: אני לא זוכרת אם היה עוד משהו.

פרופ' נחמן אש: אני אתייחס לנקודה לגבי חיסוני הילדים, לגבי החיסון השלישי: למה אנחנו ממליצים.

פרופ' נחמן אש: אז ראשית, אנחנו רואים בחיסון תקף לקורונה כחיסון שמורכב משני חיסונים: שני החיסונים פלוס חיסון הבוסטר.

פרופ' נחמן אש: זה מה שלמדנו מהנתונים במשך כל התקופה שבה התנסינו – שהיעילות של שני חיסונים דועכת מאוד מהר, ולכן החיסון המלא הוא עם שלישי.

פרופ' נחמן אש: אנחנו מציעים, ואני חושב שזה לא נכון לא להציע לילדים את האפשרות הזאת להתחסן בחיסון שלישי, וזה מה שנעשה.

פרופ' נחמן אש: עד עכשיו זה לא היה באפשרותם בכלל, לקבל את החיסון הזה, ועכשיו, מזה כמה שבועות לאחר שאישרנו, הם יכולים – מי שרוצה יכול.

פרופ' נחמן אש: עכשיו, מי רוצה להתחסן ולהגן על הילד שלו – אז יש כאלה שבאמת הטענה שלהם היא שזו מחלה קלה, הם יידבקו, זה יעבור והכל בסדר.

פרופ' נחמן אש: אבל יש ילדים עם גורמי סיכון, יש ילדים שחיים במשפחה עם אנשים עם גורמי סיכון ורוצים להתחסן.

פרופ' נחמן אש: יש כאלה שחוששים מהלונג קוביד.

פרופ' נחמן אש: דובר פה על האפשרות של הלונג קוביד.

פרופ' נחמן אש: יש כאלה שחוששים מה-PIMS שאולי יכול להיות סיבוך.

פרופ' נחמן אש: לכל אלה ראוי שניתן את האפשרות להתחסן.

פרופ' נחמן אש: אנחנו לא כופים חיסונים.

פרופ' נחמן אש: אנחנו לא מכריחים אף אחד להתחסן במדינת ישראל, ובטח לא את הילדים, אבל אנחנו גם לא יכולים, מבחינה אתית, לא לתת להם את האפשרות להתחסן, למי שרוצה.

אורן פסטרנק: ברשותך, אני אציג לו רק משפט אחד לגבי זה.

עידית סילמן: רגע, שנייה.

עידית סילמן: כן, שרון?

אלרעי פרייס: אני רוצה רק להוסיף לזה שהאמירה חיסון ניסיוני היא אמירה לא נכונה.

אורן פסטרנק: אמרתי במחקר, לא ניסיוני.

אורן פסטרנק: לא אמרתי ניסיוני.

אורן פסטרנק: אמרתי שזה במחקר.

אורן פסטרנק: אחנו מדייקים.

אלרעי פרייס: נדייק.

אלרעי פרייס: אז בוא תדייק, שאלה חיסונים שעברו אישורים של כל הגופים הרגולטוריים.

אורן פסטרנק: לא אמרתי שלא.

עידית סילמן: זה בדיוק.

עידית סילמן: אז אנחנו מדייקים: אלה חיסונים שעברו אישורים של כל הגופים הרגולטוריים, וכך זה יישאר.

אלרעי פרייס: ורק שנייה.

אלרעי פרייס: אם אנחנו מסתכלים גם על האמירה שלך שהילדים לא מתים, אז מנתוני ה-CDC שפורסמו לא מזמן, בין גילאי חמש לגילאי 17 - - -

עידית סילמן: נכון, יש נתונים.

אלרעי פרייס: ל-364 ילדים שנפטרו מקוביד, בסדר?

אלרעי פרייס: אז נכון שהיו עשרות אלפים אם לא מאות אלפים שנדבקו, אבל להגיד שילדים לא יכולים למות מקוביד זה חוסר ידע.

אורן פסטרנק: זה לא מה שנאמר.

אורן פסטרנק: אמרתי שבניסוי של פייזר לא מת.

עידית סילמן: שנייה.

עידית סילמן: אנחנו ממש לא מדברים על ניסויים כאן.

אורן פסטרנק: לא, אבל - - -

עידית סילמן: סליחה, אבל אנחנו לא מדברים על ניסוי כאן.

עידית סילמן: אנחנו מדברים על מציאות, Evidence based בשטח כרגע.

עידית סילמן: זה מה שהם מדברים.

עידית סילמן: כן, מאיר?

מאיר רובין: עד גיל חמש, מתו בארצות הברית לפחות 480 ילדים.

מאיר רובין: בישראל, לפי נתוני משרד הבריאות, מתו לפחות 27 ילדים מקורונה – לא משנה, מחלות רקע, לא מחלות רקע; חיסון היה מגן עליהם טוב יותר.

מאיר רובין: יותר מזה: לפי הצוות של הבית הלבן למאבק בקורונה, קורונה הייתה המחלקה המידבקת הקטלנית ביותר עבור ילדים בשנים 2020 עד תחילת 2022, ואחת מחמש סיבות המוות המובילות עבור ילדים מכל סיבה.

מאיר רובין: יותר מזה: החיסונים האלה עובדים.

מאיר רובין: כאילו, באמת, זה הזוי לומר את זה עכשיו, אבל הם מצילים חיים ובריאות בכל רגע.

מאיר רובין: אגב, לפי מחקר חדש של Nature, רבע מהילדים שנדבקים בקורונה יחלו בקורונה כרונית.

מאיר רובין: זאת אומרת, לפי ההגדרה שם, במטא-מחקר על מעל 80 אלף ילדים, רבע מהילדים שנדבקים יסבלו מתסמינים יותר משלושה חודשים.

עידית סילמן: אוקי, הנה הצעה לדוגמה: מאיר רובין, אנא חבר את עצמך למשרד הבריאות.

עידית סילמן: אתה יכול לעשות קמפיין הסברתי.

פרופ' נחמן אש: הוא מחובר היטב.

פרופ' נחמן אש: אל תדאגו לו.

עידית סילמן: לא, פשוט להיות מסבירן כזה.

עידית סילמן: אני אמרתי – יש בוט, כאילו, צריך איזה בוט אחד שיהיה מסבירן לאומי של האירוע.

עידית סילמן: דווקא יכול להיות שמאיר, בדיבור המהיר והמדויק שלו יכול להתאים.

אורן פסטרנק: רק התייחסות - - -

עידית סילמן: רגע, שנייה.

עידית סילמן: האם עוד מישהו בזום רוצה להתייחס?

מיטל סלמור: כן, אני אשמח.

מיטל סלמור: אני מעמותת מדעת.

מיטל סלמור: שלום, נפגשנו בשבוע שעבר.

מיטל סלמור: אני אגיד שני דברים, ככה בזריזות.

מיטל סלמור: הדבר הראשון זה באמת נושא ההסברה והאחריות האישית, הפרטית של כל אחד.

מיטל סלמור: המדובר בחברה הטרוגנית.

מיטל סלמור: כל אחד והאחריות האישית שלו, זה ברור לי שאתם מודעים לכך, אבל יש כמובן גם את העניין של החיבור לשטח, ולהבין מה בעצם אומרים האנשים בשטח, ברחוב.

מיטל סלמור: אני יכולה להגיד, בתור אמא ועם הרבה מאוד חברות עם ילדים בגילאים צעירים – הן לא מתכוונות לחסן.

מיטל סלמור: זהו הלך הרוח, הלך הרוח שהאירוע נגמר, וזה לא נכון.

מיטל סלמור: אני מגיעה לנושא השני שלי: בתור מתמודדת בעצמי עם לונג קוביד כבר כמעט שנה, שנטרל את חיי בצורה חסרת תקדים – את שלי ואת של בעלי, שני אנשים עובדים עם שלושה ילדים.

מיטל סלמור: זה ממש-ממש לא פשוט, לא קל, ובטח כשלצערי הרב, אני לא מוצאת כמעט מידע – איזשהו מידע נגיש, לא באתר משרד הבריאות ולא בישראל בכלל כמעט.

מיטל סלמור: אני באופן אישי קוראת אנגלית היטב, ניגשת לכל המחקרים שנמצאים בחו"ל, רואה את ה-ONS ב-UK, ה-Office of national statistics, רואה מה שקורה באיחוד האירופי, את כל ה-Discussion papers שעולים, ואת מה שקורה בממשל האמריקאי.

מיטל סלמור: יש הרבה מאוד התייחסות, הרבה מרפאות מחלימים שהולכות וקמות כל הזמן.

מיטל סלמור: ולנו אין איזשהו פתרון או איזושהי הפניה, לא דרך קופות החולים ולא על ידי המשרד - - -

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: אנחנו פשוט חייבים לסיים תוך דקה.

אורן פסטרנק: אז רגע, משפט אחד רק - - -

עידית סילמן: שנייה.

עידית סילמן: שנייה, רגע.

עידית סילמן: אני רוצה לקבל תשובות על המחלימים גם.

עידית סילמן: מה אתה רוצה להוסיף?

אורן פסטרנק: שלגבי ה-PIMS, הם פשוט ענו, אז אני אענה לדברים.

אורן פסטרנק: הזריקות אינן מונעות PIMS לפי מחקר ישראלי חדש שפורסם ב-JAMA ב-19 במאי 2022.

אורן פסטרנק: אחוז המחוסנים נמצא שם דומה לחלקם באוכלוסייה, כלומר הוא - - -

עידית סילמן: שנייה, שנייה.

עידית סילמן: אני מנסה להבין.

עידית סילמן: מה אתה רוצה לבוא ולומר?

אורן פסטרנק: אני מדבר על כך שממליצים לילדים בגילאי חמש עד 12 לקחת את הבוסטר, כשלמעשה אחד הטיעונים היה בדיון הקודם כאן על PIMS - - -

עידית סילמן: אני לא יודעת.

עידית סילמן: שנייה.

עידית סילמן: ענתה לך שרון למה ששאלת - - -

אורן פסטרנק: אז אני עונה לשרון ולנחמן אש.

עידית סילמן: רגע, שנייה.

עידית סילמן: אל תגיד לי מה ענו פעם קודמת על ה-PIMS.

עידית סילמן: כרגע דיברנו על הדברים האלה, והם אמרו לך וענו לך - - -

אורן פסטרנק: הם אמרו לי שזה - - -

עידית סילמן: מה העניין?

עידית סילמן: מה אתה רוצה?

עידית סילמן: אל תקריא לי.

עידית סילמן: תגיד בשתי דקות כי אנחנו מסיימים.

אורן פסטרנק: אני מנסה להגיד.

אורן פסטרנק: הם אמרו לי שאחת המטרות של אותו בוסטר ושל אותו חיסון, למנוע PIMS ולונג קוביד.

אורן פסטרנק: ומה שאני אומר זה שמחקר ישראלי חדש, מה-19 במאי 2022 שפורסם ב-JAMA קובע שהזריקות האלה אינן מונעות PIMS, ובכל מקרה, כמות הילדים שסבלה מ-PIMS דרך אגב בגל האומיקרון - - -

עידית סילמן: שנייה, דקה.

עידית סילמן: אתה אומר כאן דברים - - -

אורן פסטרנק: אבל את קוטעת אותי.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: אני קוטעת אותך, כי אתה אומר כאן דברים - - -

אורן פסטרנק: כשהדובר הקודם דיבר נתתם לו לדבר ארבע דקות ולא הפרעתם לו.

אורן פסטרנק: כל משפט שאני אומר – את קוטעת אותי.

אורן פסטרנק: קשה לבסס את הנקודה.

עידית סילמן: אני רוצה שנייה, לבוא - - -

אורן פסטרנק: אני מדבר על מחקרים.

עידית סילמן: רגע, שנייה.

עידית סילמן: אתה מביא לי פה מחקרים שאתה טוען שהבוסטר השלישי לילדים לא נצרך, נכון?

אורן פסטרנק: מה שאמרתי זה שיש מחקר - - -

עידית סילמן: לא, אל תחזור.

עידית סילמן: שנייה.

עידית סילמן: טוב.

עידית סילמן: עצור.

עידית סילמן: שרון, לגבי המחקר הזה שהוא מדבר עליו שקשור ל-PIMS, או - - -

אורן פסטרנק: שהזריקות אינן מונעות PIMS.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: כן, בבקשה.

אלרעי פרייס: אני אגיד מנתוני ה-CDC, וגם מנתונים שאנחנו כרגע מנתחים אותם במדינת ישראל: יש השפעה מיטיבה של החיסונים על הפחתת הסיכון ל-PIMS.

אלרעי פרייס: אנחנו רואים את זה בנתונים של מדינת ישראל שאני מקווה שיפורסמו בקרוב.

אלרעי פרייס: לא יודעת מי פרסם את המחקר ב-JAMA, לא יודעת באיזה, איך הסתכלו על הנתונים.

עידית סילמן: אנחנו גם לא יודעים.

עידית סילמן: לא קיבלנו את זה אלינו.

אלרעי פרייס: מאוד חשוב להבין איך מתקננים את הדברים האלה, מי זו האוכלוסייה שבעצם הייתה זכאית לחיסון ואיך משווים בין מישהו שיכול היה להתחסן ולא יכול היה להתחסן וכולי.

עידית סילמן: בהחלט.

עידית סילמן: לכן ה-Evidence based, שאנחנו גם מדברים בו פה בוועדה, הוא כביכול חשוב, ואין שום בעיה – תבוא, תראה את הדברים.

עידית סילמן: דבר מול משרד הבריאות ונוכל להעביר להם את החומרים שאתה מציין ולקבל תשובה.

אורן פסטרנק: בשמחה אני אעביר להם את המחקר.

עידית סילמן: מאיר, התייחסות גם שלך לעניין, כי רצית?

מאיר רובין: רק מילה אחרונה: יש לנו מחקרים ענקיים על אוכלוסיות עצומות מארצות הברית, שמראים הפחתה של מעל 90 אחוז ב-PIMS אצל ילדים מחוסנים מלא לעומת ילדים לא מחוסנים מלא.

מאיר רובין: יכול להיות שאת ההפחתה משיגים אחרי שני חיסונים בלבד, ולכן החיסון השלישי לא הכרחי מיד לצמצום PIMS אצל מישהו שהתחסן בחיסון השני לא מזמן.

מאיר רובין: בכל מקרה, אין מחקר שאומר מה שהבחור הזה מתאר שיצא מישראל במאי 2022.

מאיר רובין: אני קורא כל אות וכל מחקר שמתפרסם פה.

מאיר רובין: סליחה, אבל אתה כנראה לא יודע - - -

אורן פסטרנק: אתה מוזמן לבדוק אותי.

בן דוד: גם אני, זה לא מוכר לי.

עידית סילמן: גם לנציגת מכבי זה לא מוכר.

בן דוד: אני מנהלת תחום מחלות זיהומיות במכבי, וגם לי לא מוכר דבר כזה.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: אז אני רק אגיד שלנו מאוד-מאוד חשוב שנתונים, דברים שמוצגים פה - - -

אורן פסטרנק: אני אראה לך את המחקר.

עידית סילמן: אבל שנייה, אין בעיה.

אורן פסטרנק: אני אראה לך אותו שתראי אותו בעינייך.

עידית סילמן: שנייה, אני רק אגיד: נורא חשוב לנו, כי האנשים שגם עלו כרגע הם אנשי מקצוע.

עידית סילמן: הם אנשים שחוקרים את התחום הזה - - -

אורן פסטרנק: אז יש להם טעות.

אורן פסטרנק: אנשים לפעמים טועים.

עידית סילמן: אין שום בעיה, אתה יכול לפנות אליהם בצורה מסודרת.

אורן פסטרנק: בשמחה, אני אציג לך את המחקר.

אורן פסטרנק: לך, להם.

עידית סילמן: אני לא ה-Evidence based של העולם, אבל אתה מוזמן - - -

אורן פסטרנק: אתם אומרים שזה לא קיים, אז זה קיים.

עידית סילמן: לא, אין בעיה.

עידית סילמן: אתה יכול לפנות אליהם.

עידית סילמן: הנה, אנחנו ניתן לך גם את אנשי הקשר, את החיבורים, נחבר ביניכם במידה ואתה רוצה.

עידית סילמן: פשוט נורא חשוב לי שמה שיעלה פה - - -

אורן פסטרנק: אז משפט אחרון על הלונג קוביד - - -

עידית סילמן: לא, לא, אנחנו - - -

אורן פסטרנק: על הלונג קוביד שאמרתם.

עידית סילמן: לא.

עידית סילמן: אנחנו בשעה שלוש ודקה.

עידית סילמן: משפט מסכם שלך, שרון?

עידית סילמן: כי אנחנו ממש חייבים לסגור פה.

אלרעי פרייס: אנחנו נמצאים באמת בעליית תחלואה אחרי שנתיים של מגיפה, כשאנחנו כל הזמן אומרים: הקורונה פה, ואנחנו צריכים ללמוד לחיות איתה.

אלרעי פרייס: לחיות איתה זה אומר לשים מסכות כשהתחלואה עולה, זה אומר להשתמש בבדיקות, גם בבדיקות ביתיות, כשאנשים רוצים ללכת ועלולים לסכן אנשים אחרים, וגם בבדיקות שאנחנו עושים במסגרות של אנשים בסיכון, וכמובן – הנושא של החיסונים.

אלרעי פרייס: להגיע, לפגוש את הנגיף הזה כשאתה מחוסן בצורה הכי טובה.

אלרעי פרייס: אנחנו כבר יודעים שבווריאנטים חדשים יכול להיות שהמוגנות מפני הדבקה יותר נמוכה, אבל אנחנו כן ראינו במדינת ישראל מוגנות גבוהה מתחלואה קשה, וזה הדבר העיקרי פה.

אלרעי פרייס: בסוף אנחנו רוצים שאנשים לא יהיו חולים קשים וישמרו על עצמם, והדבר הזה בהחלט אפשרי עם חיסונים.

אלרעי פרייס: חיסונים עוזרים לזה.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: משפט אחרון שלך?

עידית סילמן: רצית להעיר.

אורן פסטרנק: כן.

אורן פסטרנק: רציתי להגיד שאין ראיות שהלונג קוביד נפוץ יותר מתופעות פוסט שפעת או זיהומים ויראליים אחרים.

מאיר רובין: יש, סליחה - - -

עידית סילמן: לא, שנייה, שנייה - - -

אורן פסטרנק: התסמנין היחיד ששכיח יותר - - -

עידית סילמן: אבל שנייה, שנייה.

מאיר רובין: סליחה, אתה מציג - - -

אורן פסטרנק: אתם לא נותנים לי לסיים משפט.

אורן פסטרנק: הוא מתפרץ כל פעם שאני מנסה לדבר.

עידית סילמן: שנייה.

עידית סילמן: אבל אני אגיד לך מה: אנחנו פשוט בשעה שלוש ושתי דקות - - -

מאיר רובין: סליחה, אתה מביא פייק.

מאיר רובין: זה בלתי נסבל.

מאיר רובין: זו הכחשת מדע.

אורן פסטרנק: אז למה הוא מתפרץ לדברים שלי?

מאיר רובין: הבן אדם מביא פייק.

עידית סילמן: אני רק אומרת שבשעה שלוש - - -

אורן פסטרנק: עו"ד רובין יכול להמתין.

אורן פסטרנק: אני הקשבתי לדבריו - - -

עידית סילמן: רגע, שנייה.

עידית סילמן: היינו אמורים לסיים בשעה שלוש.

עידית סילמן: לכן, אם יש לך עוד דברים נוספים שאתה רוצה לפתוח – חשבתי שאתה רוצה לחזור על משהו ממה שנאמר.

עידית סילמן: אתה פותח נושא - - -

אורן פסטרנק: כן, אנחנו מדברים על לונג קוביד - - -

עידית סילמן: לא, שנייה.

עידית סילמן: לא, אנחנו לא מדברים - - -

אורן פסטרנק: על חיסוני ילדים.

עידית סילמן: שנייה, אני רק אסביר.

עידית סילמן: אנחנו כבר לא מדברים.

עידית סילמן: היה משהו בנוגע לחיסוני ילדים ששאלת.

עידית סילמן: נתתי לך.

עידית סילמן: השעה שלוש ושתי דקות ואנחנו אמורים לסגור.

אורן פסטרנק: אבל הלונג קוביד הוא חלק מזה.

עידית סילמן: אבל אנחנו לא נפתח - - -

אורן פסטרנק: אתם אומרים שצריך לחסן ילדים בגלל לונג קוביד.

עידית סילמן: אני מבקשת ממך – לא.

עידית סילמן: לא אמרנו את זה.

עידית סילמן: אני לא יודעת איפה שמעת ומה שמעת - - -

אורן פסטרנק: עכשיו.

עידית סילמן: אבל יש הרבה סיבות סיבות למה צריך לחסן ילדים בתוך הנושא.

אורן פסטרנק: בין השאר.

עידית סילמן: בין השאר.

עידית סילמן: אנחנו כרגע לא יכולים לפתוח נושא חדש.

עידית סילמן: אנחנו נעשה כאן כל הזמן דיונים על הקורונה, ואתה מוזמן גם.

עידית סילמן: כמובן, אם יש מחקרים או יש דברים – זה פשוט לא יכול להוות דיון - - -

אורן פסטרנק: אני אציג לך אותם כאן.

אורן פסטרנק: הם על הנייר, אפשר להראות אותם - - -

עידית סילמן: לא, הדיון הזה פשוט הוא לא דיון פרטי בינך לבין הנציגים - - -

אורן פסטרנק: זה לא רציני להגיד שזה לא קיים.

אורן פסטרנק: אם יש איזה איש מקצוע שלא מכיר - - -

עידית סילמן: לא, אין שום בעיה.

עידית סילמן: אין שום בעיה.

עידית סילמן: אנחנו גם נעשה לך חיבורים לאנשים הרלוונטיים במשרד הבריאות.

עידית סילמן: פשוט זה לא דיון פרטי.

עידית סילמן: אנחנו נותנים לכל אחד לדבר דקה – דקה וחצי, כי פשוט זה לא דיון פרטי, וגם יש לנו מינימום זמן היום.

עידית סילמן: אז בצר לנו - - -

אורן פסטרנק: עמדות אחרות, כמו של עו"ד רובין, נשמעו פה במשך ארבע דקות ולא קטעתם אותו לשנייה.

עידית סילמן: למה?

עידית סילמן: נתנו גם לך - - -

אורן פסטרנק: אני אמרתי שני משפטים, עצרת אותי.

עידית סילמן: לא, ממש לא.

עידית סילמן: נתנו לך כמה פעמים את זכות הדיבור וחזרנו אליך כל פעם.

אורן פסטרנק: לא, לדקה, וקטעתם.

אורן פסטרנק: אלה דברים חשובים - - -

עידית סילמן: לא, חזרנו אליך - - -

אורן פסטרנק: אני מדבר על מחקרים ואתם לא נותנים לדעה להישמע.

אורן פסטרנק: עושים טעויות.

עידית סילמן: אז בשמחה.

עידית סילמן: אנחנו נשמח שתציג לנו את המחקרים האלה לפני כן, שנוכל לראות, שהדברים האלה באמת הם Evidence based וגם נעביר אותם, לפני שאנחנו חורצים כאן.

עידית סילמן: אבל מה שצריך, אפשר גם לתאם מול משרד הבריאות ולהראות את הדברים כאן.

עידית סילמן: אין שום בעיה, אנחנו מציגים את הכל כאן.

עידית סילמן: אם תרצה ותביא לנו גם מצגת מסודרת לפני כן נוכל להעלות אותה לפעם הבאה.

אורן פסטרנק: בשמחה.

עידית סילמן: אז תודה רבה לכם, אנחנו פשוט בשעה שלוש וארבע דקות ואנחנו חייבים לסיים.

עידית סילמן: תודה רבה למשרד הבריאות, תודה רבה מאיר, תודה רבה לנציגי מכבי, כללית וכל שאר הקופות שנמצאות כאן, גם לארגון מדעת שעושה עבודה טובה בהסברה.

עידית סילמן: ומדעת, זה הזמן שלכם לעשות פה פוש ענק לכל האוכלוסייה, בטח בחללים סגורים, בטח מסכות, בטח חיסוני ילדים.

עידית סילמן: אנחנו ניפגש לעוד נתונים לגבי נושאים של קורונה בהמשך.

עידית סילמן: תודה על העדכון הנוכחי.

עידית סילמן: אנחנו נועלים את הישיבה.