ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 155, 2022-06-21 15:00

וליד טאהא: שלום לכולם, אנחנו בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב–2022, מ/1513.

וליד טאהא: בדיון הקודם הקראנו את נוסח החוק, כולל התיקונים.

וליד טאהא: נותרה סוגיה שקשורה לערר, לזכות של הערר של המסורבים.

וליד טאהא: סוכם בין היועץ המשפטי שלי לייעוץ המשפטי של המשרד, שראשת בית הדין לעררים תיתן כאן הערה שלה לפרוטוקול.

וליד טאהא: אבל לפני כן, אנחנו מבקשים ממיכל צוק-שפיר ראשת בית הדין לעררים להסביר על המנגנון הקיים, ואז להוסיף את ההערה שלך.

וליד טאהא: בבקשה, גבירתי.

מיכל צוק-שפיר: בשמחה.

מיכל צוק-שפיר: תודה לכבוד יושב-ראש הוועדה.

מיכל צוק-שפיר: אנחנו מערכת שעושה ביקורת שיפוטית על החלטות של רשות האוכלוסין, וגם היום יש לנו עררים על החלטות לסרב את הכניסה לישראל.

מיכל צוק-שפיר: יש לנו תורנות של הדיינים שלנו.

מיכל צוק-שפיר: גם אני דיינת, והדיינים שלי ביחד איתי.

מיכל צוק-שפיר: כשמתקבלת החלטה על ידי ממונה ביקורת הגבולות לסרב את כניסתו של מישהו לישראל ניתנת לו ידיעה, הודעה על כך שהוא יכול להגיש ערר, ואז הוא פונה.

וליד טאהא: עד עכשיו זה היה קורה כשהוא בתוך ישראל, בתוך נתב"ג, עכשיו זה קורה כשהוא אי שם באיזשהו שדה תעופה, אז תסבירי לנו בדיוק איך זה עובד.

וליד טאהא: האם באמת יש לו את כל הזכות להגיש את הערר, לא ינפנפו אותו, הוא ידע לגשת לזה?

וליד טאהא: תסבירי לנו את המנגנון.

מיכל צוק-שפיר: בשמחה.

מיכל צוק-שפיר: אגיד לאדוני שכבר היום יש מקרים שעררים מוגשים מחו"ל, זאת אומרת שאנחנו יודעים להתמודד עם זה.

מיכל צוק-שפיר: אז יש גם היום מקרים שאנשים מבקשים בחו"ל, מקבלים תשובה שלילית, ומגישים, גם זה קורה.

מיכל צוק-שפיר: המערכת יודעת להתמודד עם זה.

מיכל צוק-שפיר: אני חושבת שיש פה שני אינטרסים שצריך לשמור עליהם.

מיכל צוק-שפיר: כמובן שאף אחד לא רוצה לפגוע בנגישות למערכת, זה התפקיד שלנו.

מיכל צוק-שפיר: אנחנו בעצם מערכת שיפוטית בתוך משרד המשפטים, ואנחנו לא רוצים לחסום את הגישה אלינו.

מיכל צוק-שפיר: מצד שני הדיינים, שהם כמו שופטים לעניין הזה, רוצים לדעת את העובדות, ולכן בעצם נדרש התצהיר.

מיכל צוק-שפיר: זאת בעצם איזושהי חובה בתקנות שלנו, מוגש ערר, תצהיר וייפויי כוח.

מיכל צוק-שפיר: החשש שהועלה בפניי לפני הדיון זה שבאמת הדבר הזה יציב איזשהו מחסום בפני אנשים.

מיכל צוק-שפיר: אני רוצה להניח את דעתה של הוועדה, ולומר שגם היום בדין הקיים החוק מאפשר לנו, דווקא מכיוון שאנחנו בית דין מינהלי שיכול להיות יותר גמיש מבית משפט, אז לדיינים יש סמכות לסטות מדיני הראיות הרגילים, ובמקרים המתאימים לא לעמוד על דרישה להביא ייפויי כוח שנחתם מול תצהיר קונסולרי, וכו', שיכול לסרבל את העניין.

מיכל צוק-שפיר: ועושים את זה במקרים המתאימים.

מיכל צוק-שפיר: היו לנו תיקים שאנשים אמרו לדיינים: אני לא יכול להביא, כי זה מרחק של כך וכך שעות מעיר הבירה, כי זה מורכב.

מיכל צוק-שפיר: כל עניין ונסיבותיו.

מיכל צוק-שפיר: אני חלילה לא רוצה לומר שאפשר לוותר בכל מקרה, כי אתה כן רוצה לדעת שאדם הצהיר בפני מי שמוסמך, ויש ערך לנושא התצהיר.

מיכל צוק-שפיר: אלו תיקים שהרבה פעמים התצהיר זה הדבר היחיד שמצרפים להם.

מיכל צוק-שפיר: מה שהצענו לעשות כדי לפתור את הבעיה, כי אני חושבת שהיא מובנת לכולם, אין מחלוקת - - -

וליד טאהא: הוא מסורב בעל פה או בכתב?

מיכל צוק-שפיר: בכתב.

מיכל צוק-שפיר: הוא בעצם מקבל - - -

וליד טאהא: ואז הוא גם מקבל קישור לאן הוא צריך לפנות כדי לערער?

מיכל צוק-שפיר: כך זה אמור להיות.

תומר רוזנר: את זה אנחנו רוצים לשמוע ממשרד הפנים, בבקשה.

וליד טאהא: בדיוק, כי נגיד שאדם סורב, הוא לא בקיא מי יודע מה בפרטים, ואז מה הוא יעשה?

וליד טאהא: איך הוא ידע לאן הוא צריך לפנות?

וליד טאהא: מישהו מפנה אותו לקישור הזה?

מיכל צוק-שפיר: על זה אני חושבת שרשות האוכלוסין תדע להשיב.

וליד טאהא: אחרי שתשלימי נברר את זה אצלם.

מיכל צוק-שפיר: ברגע שהוא מקבל הודעה כזאת הוא יכול להגיש.

מיכל צוק-שפיר: אגב, לנו יש גם מוקד טלפוני 24/7, יש נציגים שיושבים שם ויודעים לתת לו - - -

וליד טאהא: ואז גם צריך לראות את המספר בסירוב.

מיכל צוק-שפיר: כן, בוודאי, זה אמור לפעול כך.

מיכל צוק-שפיר: אני יכולה לומר לאדוני שמגיעים.

מיכל צוק-שפיר: יש לנו תיקים כאלה, ולא מעט.

וליד טאהא: שמסורבים כשהם בחו"ל, מחו"ל.

מיכל צוק-שפיר: יש גם וגם.

מיכל צוק-שפיר: הרוב מסורבים בארץ.

מיכל צוק-שפיר: אבל למשל, מישהו ביקש אשרה מסוג מסוים ולא קיבל, הוא יכול להגיש את הערר.

תומר רוזנר: ביקש ויזה - - -

מיכל צוק-שפיר: בדיוק, כמו שאמר היועץ המשפטי של הוועדה.

מיכל צוק-שפיר: כדי לסדר את הסוגיה הזאת, מצד אחד לדיינים יש שיקול דעת, ואני לא מתערבת להם בהחלטות.

מיכל צוק-שפיר: אבל כן נוציא איזושהי הנחיה ונפרסם אותה, שיהיה כתוב בה בדיוק לשקול את הדברים האלה, שמצד אחד אתה לא רוצה לחסום את הגישה; ומצד שני, לשקול מתי אתה כן צריך את התצהיר, מתי אתה צריך להקפיד.

מיכל צוק-שפיר: כדי לא לדבר גבוהה גבוהה אני אתן לאדוני דוגמה.

מיכל צוק-שפיר: אם למשל, מקרה דחוף, מישהו טוען: אני צריך להיכנס, חלילה וחס, יש לי קרוב משפחה מדרגה ראשונה שהוא על ערש דווי.

מיכל צוק-שפיר: אז זה מקרה שדיין צריך להפעיל שיקול דעת, ולא להעמיד איזה מחסומים יותר מדיי גבוהים שיחסמו את הגישה למערכת.

מיכל צוק-שפיר: אז מבחינתנו זאת המטרה, אעשה את זה בזהירות.

וליד טאהא: בהנחה שהמניעה עליו מאפשרת לו להיכנס.

וליד טאהא: לפעמים הוא נחסם כי בכל מקרה לא רוצים שהוא יגיע.

מיכל צוק-שפיר: יש כל מיני, יש סיפורים ביטחוניים, יש כל מיני סיבות למניעה.

וליד טאהא: נכון, הגירה, מלא סיבות.

מיכל צוק-שפיר: אבל העניין אצלנו שאנחנו ערכאה שיפוטית של - - -

וליד טאהא: ואת תמליצי לרשות האוכלוסין לצרף לטופס של הסירוב כתובת, מספר טלפון, כדי שלא נזרוק את האדם למדבר, ונגיד לו: לך תערער – שהוא ידע לאן הוא צריך לפנות.

וליד טאהא: את תמליצי להם לעשות את זה?

מיכל צוק-שפיר: אני חושבת שזה חשוב.

מיכל צוק-שפיר: אדוני אומר פה, ואני מסכימה למסור את המידע לאנשים.

מיכל צוק-שפיר: אני יכולה לומר שלפי מספר העררים אנשים יודעים, ושמאז שהוקמו בתי הדין מספר ההליכים עלה ביחס למה שהיה קודם.

מיכל צוק-שפיר: אני לא יודעת שיש בעיה של יידוע, אבל הינה עורכת הדין ויס נכנסה - - -

וליד טאהא: בואי נגיד שכאשר עושים את זה מנתב"ג הם יותר משוחררים פסיכולוגית, כי הם לא צריכים או-טו-טו לעלות על מטוס ולהגיע לארץ, הם נמצאים בארץ, ואז זה נעשה קצת יותר בצורה נוחה.

תומר רוזנר: הם צריכים להיפגש עם עורך דין, וזה יותר קל.

וליד טאהא: אבל אם הוא בחו"ל ולא ברור לו איך הוא פונה ולמי הוא פונה, אנחנו מסרבים לו, וגם אומרים לו: מבחינתנו לך תשבור את הראש.

וליד טאהא: אז את אומרת שאת בעד שבטופס הסירוב יופיעו בבירור הכתובת שהוא צריך לפנות אליה ומספר הטלפון, כדי שהוא יעשה את זה ויקבל את הזכות המלאה שלו לעשות את זה.

מיכל צוק-שפיר: כן, מבחינתי זה ודאי מקובל.

מיכל צוק-שפיר: גם מבחינתנו, כבוד יושב-ראש הוועדה, כל אופן הפנייה אלינו, אפילו איך מגישים ערר, אנחנו פועלים בצורה שמאוד מנגישה את המידע לציבור.

מיכל צוק-שפיר: ברגע שזה עובר אלינו אז כל פרסום, ממש לפרסם באתר שלנו זה קיים כבר היום, איך צריך להגיש ערר, מה הדרישות בשפה יומיומית, בצורה הכי ברורה שאפשר.

וליד טאהא: מאה אחוז.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: תומר רוזנר היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.

תומר רוזנר: שתי נקודות שהייתי רוצה, גב' צוק, אם תוכלי להבהיר אותן.

תומר רוזנר: על פי המצב הנוכחי כיום ערר מקוון אפשר להגיש רק באמצעות עורך דין.

מיכל צוק-שפיר: נכון.

תומר רוזנר: ומי שאיננו מיוצג צריך להגיש אותו באופן ידני.

תומר רוזנר: במצב החדש שייווצר, שבו סירובי כניסה עלולים להינתן בכמות גדולה יותר ממה שהם ניתנים היום לגבי אנשים שאינם מיוצגים באותו שלב, האם לא נכון, או שבעצם אנחנו חושבים שזה נכון שתקדמו במערכת בתי הדין את האפשרות להגשת ערר מקוון גם על ידי בלתי מיוצגים, אחד.

תומר רוזנר: ושתיים, שגם האפשרות להגיש ערר תהיה נגישה בשפה שהיא לאו דווקא עברית, כי מן הסתם חלק גדול מהמסורבים יהיו זרים.

מיכל צוק-שפיר: על השאלה השנייה אני צריכה לחשוב.

מיכל צוק-שפיר: על השאלה הראשונה אומר שכבוד היועץ המשפטי מתפרץ לדלת פתוחה, זה לגמרי בתוכנית העבודה שלנו, ואני חושבת שזה מהלך חשוב מבחינת השירות לציבור, גם ללא קשר להצעת החוק שעומדת כרגע בפני הכנסת.

מיכל צוק-שפיר: ולכן בכוונתנו כן לפתוח את המערכת שלנו גם לבלתי מיוצגים, כולל בהקשר הזה בהמשך לשאלת כבוד יושב-ראש הוועדה, גם לשנות את כל המערכת באופן שהיא תהיה יותר מכוונת ללא מיוצגים, לא לעורכי הדין.

מיכל צוק-שפיר: לגבי השאלה הנוספת, התקנות שלנו בעצם מדברות על באיזה שפה מוגש הערר.

מיכל צוק-שפיר: יש גמישות בהקשר הזה, יש תצהירים שאנחנו מקבלים גם בעיקר באנגלית.

מיכל צוק-שפיר: אבל בסוף צריך לזכור שבכל זאת עברית זאת שפה רשמית כאן.

תומר רוזנר: אם אפשר פשוט את דברי ההסבר לפחות.

מיכל צוק-שפיר: את זה אנחנו עושים.

מיכל צוק-שפיר: זה גם בתוכנית, וזה בהחלט רעיון חשוב.

מיכל צוק-שפיר: אנחנו בכל זאת בית דין שעוסקת בהרבה שפות.

מיכל צוק-שפיר: כמובן שמספר השפות מוגבל.

מיכל צוק-שפיר: נעשה את זה בשפות המרכזיות, באנגלית, בערבית.

תומר רוזנר: ברור.

מיכל צוק-שפיר: זה מה שאנחנו מתכוונים לעשות כבר השנה.

תומר רוזנר: זאת אומרת שהנושא הזה יטופל במהלך השנה הקרובה?

מיכל צוק-שפיר: כן.

מיכל צוק-שפיר: ושוב, זה גם נושא שאנחנו מטפלים בו.

מיכל צוק-שפיר: עשינו עכשיו מתיחת פנים של האתר, ובמסגרת הדבר הזה אנחנו גם מכניסים, במיוחד בעמודים החשובים האלה, הוראות שהן בשפות נוספות.

מיכל צוק-שפיר: אז גם בהקשר הזה הוועדה מכוונת לדברים שהם בהחלט בטיפול.

תומר רוזנר: אני רק מציע, אדוני היושב-ראש, רוח גבית למהלך הזה, שהוועדה גם תקרא למשרד המשפטים לזרז ולהשלים את התהליך של שדרוג המערכת גם לאפשרויות האלה במסגרת ההחלטה של הוועדה.

תומר רוזנר: אבל זאת כמובן החלטה של הוועדה.

תומר רוזנר: יש לי עוד שאלה.

וליד טאהא: היועצת המשפטית של משרד הפנים, אחרי שתומר ישלים עוד שאלה, תעני גם על הדרישה שהוא העלה.

תומר רוזנר: הנושא השני לגבי ההנחיה שגברתי דיברה עליה.

תומר רוזנר: בעיות שעלולות להיווצר הן לאו דווקא בנושא שאלת התצהיר וייפוי הכוח, זה גם יכול להיות לגבי אימות מסמכים שמצרפים לבקשה, אם ישנם, זה יכול להיות לגבי קביעת מועד דיון שעלול לפגוע במי שלא יכול להגיע לדיון.

תומר רוזנר: אני מציע לגברתי לשקול את ההנחיה שהיא עתידה לפרסם ולהתייחס לכל החסמים הפרוצדורליים שעלולים להיווצר במצב הזה, ולאו דווקא לנושא של התצהיר וייפוי הכוח.

מיכל צוק-שפיר: מקובל.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: רציתי לשאול את כבוד יושבת-ראש ועדת הערר, אנחנו נתקלנו בהרבה מקרים שמגיעים אנשים מחו"ל ונכנסים לנתב"ג, ומייד מחליטים לגרש אותם בחזרה.

אוסאמה סעדי: הם רוצים להגיש ערר, למצות את הזכויות שלהם, אבל אפילו אין מספר שעות לאפשר להם.

אוסאמה סעדי: הם ישר, מייד באותה טיסה או שמעלים אותם על טיסה אחרת, ולא ניתנת להם אפילו האפשרות למצות את ההליכים ולהגיש ערר, ואז הם מוטסים בחזרה.

אוסאמה סעדי: התערבנו כמה פעמים, והמצאנו מסמכים.

אוסאמה סעדי: ואחרי שבוע-עשרה ימים הם חזרו עוד פעם ונכנסו.

אוסאמה סעדי: מבחינת מיצוי הזכויות – אנחנו יודעים שיש ועדות ערר – אבל הבעיה שזה לא מונגש, ולא ניתנת להם האפשרות אפילו למספר שעות לקחת עורך דין או לפנות בעצמם לוועדות ערר.

מיכל צוק-שפיר: מבחינת הנגישות שלנו, ברגע שמוגש ערר הוא מועבר לדיין, ודיין נדרש לזה ממש באופן מיידי.

אוסאמה סעדי: אני יודע שאתם מונגשים ואתם מטפלים בזה מייד.

אוסאמה סעדי: הבעיה שתינתן האפשרות בכלל שהוא יגיש את הערר, שהערר יגיע אליכם.

אוסאמה סעדי: אם זה הגיע אליכם אין בעיה.

תומר רוזנר: משרד הפנים צריך לתת את התשובה הזאת.

תומר רוזנר: מי שצריך לתת את התשובה לעניין הזה לדעתי אלו נציגי רשות האוכלוסין, שהם בעצם אלה - - -

אוסאמה סעדי: אז הינה, גם הם כאן.

תומר רוזנר: נכון.

מיכל צוק-שפיר: אבל אני חושבת שזה גם מתקשר למה שאמר יושב-ראש הוועדה קודם בהקשר למתן התשובה לאנשים, שתהיה מספיק ברורה האפשרות להגיש ערר.

מיכל צוק-שפיר: אני יכולה לומר בביטחון שזה גם פשוט במובן הזה שלא צריך הרבה בשביל להגיש ערר, וגם לא צריך עורך דין – צריך בשביל התצהיר, אבל אתה יכול לכתוב בעצמך וללכת לעורך דין שיחתום לך על התצהיר, וזה לא עולה הרבה כסף.

אוסאמה סעדי: אבל זה תהליך של כמה שעות.

מיכל צוק-שפיר: לכתוב את הערר?

אוסאמה סעדי: לכתוב, לקחת לעורך דין, להחתים אותו, לשלוח את זה.

תומר רוזנר: להתייעץ איתו.

אוסאמה סעדי: ובדרך כלל הם מעוכבים, ולא נותנים להם את האפשרות לצאת מנתב"ג.

אוסאמה סעדי: משאירים אותם, ומייד מטיסים אותם בחזרה באותו מטוס.

מיכל צוק-שפיר: זאת באמת שאלה לרשות מתי מטיסים אותם.

מיכל צוק-שפיר: אבל אני יכולה לומר שיש המון תיקים שמגיעים אלינו שאנשים לפני טיסה ואומרים: אני עומד לטוס, ואפילו כותבים את המינימום.

מיכל צוק-שפיר: אף אחד לא דורש ממנו עכשיו איזו דיסרטציה.

מיכל צוק-שפיר: אפילו ראיתי הרבה עררים, חלקם אגב ממש עמוד ומשהו שרק כתוב שאנשים מבקשים לעכב את ההרחקה, וכותבים ממש בכמה מילים, ולכן זה לא אמור לקחת הרבה זמן.

מיכל צוק-שפיר: אבל באמת בשאלה של העניין עצמו אנחנו כמובן לא מדברים בשם הרשות, והם יוכלו להשיב.

וליד טאהא: עכשיו הם ישיבו.

וליד טאהא: אוסאמה, יש לך הסתייגויות?

אוסאמה סעדי: כן.

וליד טאהא: אתה מבקש לנמק את ההסתייגויות או לשמוע תשובות בינתיים?

אוסאמה סעדי: נשמע תשובות.

וליד טאהא: אז תנו תשובות גם לאוסאמה וגם לשאלה של תומר, בבקשה.

עירית ויס ויסבלום: הסיטואציה בנתב"ג היא שזה לא שדקה אחרי הסירוב הם עולים למטוס, גם אף אחד לא מכריח אנשים לעלות בכוח.

עירית ויס ויסבלום: זאת אומרת שאם מישהו אומר: לא, אני נשאר פה כי אני רוצה לעמוד על הזכויות שלי ולהגיש ערר, אז לא מכריחים אותו לעלות על מטוס.

עירית ויס ויסבלום: הם יכולים לפגוש עורך דין שם, אין הגבלה לפגוש עורך דין שישב איתם, ייעץ להם, יחתים אותם על תצהיר, וכו'.

עירית ויס ויסבלום: וכמו שאנחנו יודעים, הרבה אנשים עושים את זה.

עירית ויס ויסבלום: וברגע שזה מוגש לבית הדין אז גם יש את העניין של צווי ביניים שמעכבים הרחקה.

עירית ויס ויסבלום: הסיטואציה היא לא שבן אדם עולה ישר למטוס.

עירית ויס ויסבלום: בסוף העניין של החוק הזה זאת לא ההתנהלות בנתב"ג.

עירית ויס ויסבלום: אבל ההתנהלות בנתב"ג מפוקחת כבר הרבה שנים, ולאנשים שם במתקן מסורבים יש את הדפים שלהם, והם יכולים ליצור קשר עם עורכי דין.

עירית ויס ויסבלום: לא מונעים מהם שום זכות או פנייה לעורך דין, וזה נעשה בשגרה כעניין של יום ביומו.

תומר רוזנר: לא ענתה.

עירית ויס ויסבלום: מה הייתה השאלה הנוספת?

תומר רוזנר: השאלה לגבי יידוע המסורבים – בין בנתב"ג, אבל בהקשר שלנו זה יותר בנושא של מי שמסורב בחו"ל – לגבי דרכי הגשת ערר.

עירית ויס ויסבלום: בהחלטת הסירוב כבר היום בנתב"ג יש למטה משפט שאפשר להגיש ערר לבית הדין לעררים - - -

תומר רוזנר: אבל השאלה אם יש פרטים.

תומר רוזנר: שאל יושב-ראש הוועדה לגבי הפרטים, איך מגישים, מה עם מספר הטלפון של המוקד, האם יש את הפרטים האלה?

וליד טאהא: מכתב הסירוב, מה הוא מכיל?

וליד טאהא: סורבת וטו לא או - - -

עירית ויס ויסבלום: יש את הסיבה שדיברנו עליה בבוקר, הוא מקבל בכתב שהוא סורב, והסיבה היא או שיקולי מניעה - - -

וליד טאהא: את הסיבה הבנו.

וליד טאהא: ולך יש זכות לגשת לערר באמצעות - - -

עירית ויס ויסבלום: ואפשר להגיש ערר לפי זה וזה לבית הדין לעררים.

תומר רוזנר: אבל אתם מפרטים את הפרטים או לא?

עירית ויס ויסבלום: היום אנחנו לא מפרטים את הפרטים.

עירית ויס ויסבלום: גם יש גבול למה שיש בטופס.

תומר רוזנר: אז כדאי כן.

וליד טאהא: היום את לא מפרטת כי הוא עושה את זה מהארץ.

וליד טאהא: עכשיו זה השתנה, אז אני רוצה להוסיף שטופס הסירוב יכלול את כתובת בית הדין, מספר טלפון, שהוא פועל 24 שעות.

וליד טאהא: שבעה ימים?

וליד טאהא: 24/7?

מיכל צוק-שפיר: 24/7.

וליד טאהא: 24/7, כדי שהבן אדם באמת ידע, מי שירצה לערער ידע לגשת.

וליד טאהא: לא אומרים לו: סורבת, וסלאמאת.

אוסאמה סעדי: ליידע אותו על זכויותיו.

וליד טאהא: גיל הנהן בראש שזה בסדר מבחינתו.

עירית ויס ויסבלום: אז נפעל לשלב את זה.

עירית ויס ויסבלום: אני לא יודעת אם זאת תהיה הפניה לאתר שלכם או טלפון, אלו גם עניינים של מקום.

תומר רוזנר: גם וגם, נו, באמת, להוסיף עוד שורה.

מיכל צוק-שפיר: העיקר שתהיה הפניה.

עירית ויס ויסבלום: נדאג לזה.

וליד טאהא: אם עושים את זה אז זאת כבר לא בעיה, הפניה לאתר, מספר טלפון פעיל 24 שעות.

וליד טאהא: כל מה שמאפשר זכות ערר אפשר לשים שם.

וליד טאהא: לא צריך לחשוש מזה.

וליד טאהא: כי אם הערר מתקבל כנראה שהסירוב גם לא היה מוצדק.

עירית ויס ויסבלום: אנחנו לא חוששים.

עירית ויס ויסבלום: אנשים מגישים עררים היום.

עירית ויס ויסבלום: רובם נדחים, אגב, גם על זה יש לנו סטטיסטיקה.

עירית ויס ויסבלום: אבל בסדר, זה חלק מהעניין.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, לא הייתי בדיון בבוקר כי הייתי בדיון אחר, לא הספקתי להגיע, אבל הבנתי שרשות האוכלוסין אמרה שיש להם רשימה ממוחשבת של מנועי כניסה, והם לא הולכים לעשות בדיקה של כל מיליוני נוסעים ביציאה מהארץ או בכניסה לארץ.

אוסאמה סעדי: השאלה אם באמת יש רשימה כזאת ממוחשבת.

וליד טאהא: זה מכוון לנכנסים.

אוסאמה סעדי: תומר מהנהן.

אוסאמה סעדי: לנכנסים?

תומר רוזנר: יש, יש, כן, זאת נקראת רשימת מוכללים.

אוסאמה סעדי: מוכללים?

תומר רוזנר: כך זה נקרא.

וליד טאהא: כן, נכלל בסירוב.

תומר רוזנר: מה הפרטים שלה אני לא יודע.

עירית ויס ויסבלום: אני יכולה להסביר, אנחנו לא מסתירים שום דבר.

אוסאמה סעדי: מי מכין אותה, איזה עילות, מה הקריטריונים?

עירית ויס ויסבלום: בביקורת גבולות יש מערכת של כל הנתונים של אנשים שהיו כאן, אנשים שהגישו בקשות לכניסה ועוד לא נכנסו, וכו'.

עירית ויס ויסבלום: במערכת הזאת יש הכללות שיכולות להיות בין של המשטרה או של שב"כ או שלנו.

עירית ויס ויסבלום: למשל, אדם - - -

אוסאמה סעדי: דווקא אתה מעביר את החוק?

אוסאמה סעדי: לא מצאו מישהו אחר חוץ ממך?

מוסי רז: בגללך הביאו אותי לפה.

עירית ויס ויסבלום: נשאלו שאלות, אנחנו עונים, בינתיים אנשים מגיעים.

עירית ויס ויסבלום: למשל, אדם שהיה כאן ונשאר כמה שנים שלא כחוק, וניסה בכל דרך לקבל מעמד, ובית הדין לעררים הורה לו לצאת, והוא לא יצא.

עירית ויס ויסבלום: אז מבחינתנו הוא בן אדם שלא רצוי פה, ואם הוא לא יגיש בקשה מראש והיא תיבחן, והוא יעלה שיקולים - - -

וליד טאהא: משהו כמו, אמרנו ברוך שפטרנו, עכשיו הוא רוצה לחזור.

עירית ויס ויסבלום: בסדר, אז הוא יגיש – לא כל האנשים רצויים.

וליד טאהא: לא להיבהל, הכול בסדר.

עירית ויס ויסבלום: אנחנו לא נבהלים.

וליד טאהא: לא כותבים את זה בסירוב, "ברוך שפטרנו", אבל - - -

עירית ויס ויסבלום: אדם שהורחק בצו הרחקה הוא גם מוכלל לסירוב, כי אם הוא יבוא לפה הוא שוב ינסה להשתקע.

עירית ויס ויסבלום: אז יש אנשים שהם ברשימה של אנשים שאם הם לא יגישו בקשה מיוחדת וישכנעו אותנו למה באמת חשוב לתת להם להיכנס, אז הם באמת לא - - -

וליד טאהא: אוסאמה, בעיקרון סיימנו דיון מהבוקר.

אוסאמה סעדי: אני יודע.

וליד טאהא: עכשיו התכנסנו כדי לשמוע את כבוד ראשת בית הדין לעררים, ושמענו אותה.

אוסאמה סעדי: שאלתי את השאלה בהמשך לדיון בבוקר, וזהו.

וליד טאהא: והתוספת הטובה שהטופס יכלול הפניה ברורה לכתובת הערר, טלפון 24 שעות, קישור לכתובת אינטרנט, ואז באמת הוא ידע לעשות את העבודה כמו שצריך.

וליד טאהא: אוסאמה, אתה רוצה להחשיב את הדברים שאמרת כנימוק להסתייגויות או שעדיין תרצה לנמק.

אוסאמה סעדי: אפשר, אבל רק בקצרה, אדוני היושב-ראש, אנחנו מתנגדים לחוק הזה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים לבטל את סעיף 1 לחוק, את סעיף 1(א).

תומר רוזנר: בתוך סעיף 8.

אוסאמה סעדי: כן, בתוך סעיף 8.

אוסאמה סעדי: את סעיף קטן (א1)(2).

אוסאמה סעדי: לבטל את סעיף 8א2 8א(א), זה בעניין המאגרים שישמרו אותם 45 יום, ורק אחרי זה יימחקו.

תומר רוזנר: אני רק אומר לך שאם אתה מבטל את הסעיף הזה אז הם יכולים לשמור אותם לנצח.

אוסאמה סעדי: לא, לכן אני אומר.

וליד טאהא: הוא אולי מציע לשמור אותם לנצח, למה אתה כועס?

אוסאמה סעדי: לא צריך בכלל לאגור אותו.

אוסאמה סעדי: אני מתנגד לכל החוק.

וליד טאהא: אז לא תגיד לבטל, תגיד במקום 45 ימים לכתוב אפס.

אוסאמה סעדי: כן, כן.

וליד טאהא: אני עוזר לך להסתייג.

אוסאמה סעדי: בשביל מה אתה יושב-ראש.

תומר רוזנר: לכתוב אפס ימים.

אוסאמה סעדי: בסעיף קטן (ב) גם לבטל – (ב)(1).

תומר רוזנר: ב-8א.

וליד טאהא: בקיצור, לבטל את הכול.

אוסאמה סעדי: כן, כן, אבל אתה יודע, זה בשביל ההסתייגויות למליאה.

אוסאמה סעדי: יכולתי לבטל את כל החוק.

עירית ויס ויסבלום: את כל חוק הכניסה.

וליד טאהא: לבטל את כל חוק הכניסה או רק את התיקון?

אוסאמה סעדי: אני אומר, אי-אפשר לבטל, לכן אני - - -

וליד טאהא: אתה רוצה להיכנס לאמריקה בלי ויזה, אוסאמה, או עם ויזה?

אוסאמה סעדי: לא רוצה להיכנס.

וליד טאהא: אז אלה שירצו, אתה רוצה להמשיך לתת להם לסבול?

אוסאמה סעדי: לא.

וליד טאהא: נו?

אוסאמה סעדי: בסעיף קטן (ג), אני מתנגד שהמידע הזה יישמר.

גלעד קריב: אז בעצם למחוק את (ג)?

אוסאמה סעדי: כן, למחוק את (ג).

אוסאמה סעדי: זהו.

אוסאמה סעדי: ואני מגיש את זה בשם הרשימה המשותפת כולה, נגיש חתימות.

וליד טאהא: היות שאוסאמה לא חילק את ההסתייגויות שלו ל-1, 2, 3 ו-4, אנחנו נצביע - - -

אוסאמה סעדי: תצביע על כולן.

וליד טאהא: אז נצביע על החמש בחבילה אחת, כי הוא גם הציע לבטל את כל החוק בחבילה אחת.

תומר רוזנר: הוא לא יכול.

תומר רוזנר: התקנון לא מאפשר.

אוסאמה סעדי: אני מתנגד לחוק.

וליד טאהא: מתנגד לו בסעיפים.

אוסאמה סעדי: ומבטל כל סעיף וסעיף.

וליד טאהא: אז מי בעד ההסתייגויות שהגיש חבר הכנסת אוסאמה סעדי?

וליד טאהא: מי נגד ההסתייגויות?

וליד טאהא: מי נמנע?

וליד טאהא: בעד ההסתייגויות – 1

וליד טאהא: נמנעים – 1

וליד טאהא: ההסתייגויות לא התקבלו.

וליד טאהא: עורכת דין ליאור ברס, פעילה למען זוגות בין-לאומיים בישראל, האם יש לך התייחסות למה שהוסיפה כבוד ראשת בית הדין לעררים?

תומר רוזנר: אתה לא יכול באמצע הצבעה.

תומר רוזנר: אחרי ההצבעות.

תומר רוזנר: התחלת הצבעות, אפשר לתת לה אחרי ההצבעה.

וליד טאהא: הצבעתי על ההסתייגויות.

תומר רוזנר: אבל אתה כבר בהצבעות, אתה לא יכול לתת לה עכשיו.

וליד טאהא: אחרי ההצבעה נעבור אליה.

וליד טאהא: חברי הכנסת, אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב–2022, מ/1513, כולל ההערות לפרוטוקול שניתנו על ידי ראשת בית הדין לעררים, וכולל - -

גלעד קריב: כל ההערות שהצגנו בבוקר.

וליד טאהא: - - ההערות שנתנו על הנוסח שהוקרא בבוקר, כולל התיקונים – מי בעד ההצעה?

וליד טאהא: מי נגד ההצעה?

וליד טאהא: מי נמנע?

וליד טאהא: בעד – 2

וליד טאהא: נמנע – 1

וליד טאהא: אני קובע שהצעת החוק עברה.

וליד טאהא: תודה רבה, חברי הכנסת.

וליד טאהא: עכשיו אני עובר אלייך, ליאור ברס, בבקשה.

ליאור ברס: שלום, אני רוצה לשים פה נקודה.

ליאור ברס: שמעתי את דבריה של ראשת בית הדין לעררים, ורוב הדיון שהתקיים פה למעשה בנוגע לעררים לוקח בחשבון את מה שקורה היום, שאלו עררים שברוב המשמעותי שלהם מוגשים אחרי סירוב כניסה בישראל, אחרי שבקר גבולות מדבר עם הנוסע, שואל אותו, מתרשם ממנו באופן בלתי אמצעי ופנים אל פנים.

ליאור ברס: וכמעט לא הייתה התייחסות למה שעכשיו בתיקון הזה, שלמעשה עבר, למה שהוא יכיל.

ליאור ברס: מה שיקרה זה שאנשים ברשימה השחורה או ברשימת ההכללות, איך שלא תקראו לה, הם יגיעו לכאורה בתמימות לשדה תעופה בחו"ל, באוקראינה, בארצות הברית, בבלרוס, בצרפת, לא משנה, יעשו צ'ק-אין לטיסה – תקנו אותי אם אני טועה – ואחרי איקס זמן דיילי הקרקע של חברת התעופה, שבה הם טסים, יגידו להם: לא, אני לא יכול להעלות אתכם למטוס.

תומר רוזנר: בדרך כלל ברוב המקרים הם לא יוכלו להשלים את הצ'ק-אין.

ליאור ברס: אני מבינה שזה קורה אחרי הצ'ק-אין כל התהליך של העברת המידע על ידי המערכת האוטומטית החדשה שאנחנו מתחילים פה, נכון?

תומר רוזנר: ברוב המקרים הם לא יוכלו להשלים את הצ'ק-אין.

ליאור ברס: אני מנסה להבין, הבן אדם הזה נוסע, הוא יכול להיות תייר, יכול להיות גם שיש לו כוונות מאוד רעות, בסדר, אני מבינה, אבל הוא יכול להיות תייר, יכולות להיות טעויות.

ליאור ברס: זה מה שהכי מפחיד אותי, טעויות.

ליאור ברס: - - -

וליד טאהא: אמרת את הדברים האלה גם בפעם הקודמת.

וליד טאהא: יש לך בעיית זום, בקושי שומעים אותך, על כן גם את לא שומעת אותנו.

וליד טאהא: בכל מקרה, אני רוצה להודות לך בשלב הזה.

וליד טאהא: אמרת גם את הדברים בדיון הקודם.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: רבותיי, אני מבקש רוויזיה על הצעת החוק, שתיעשה בעוד חצי שעה, בשעה ארבע.

גלעד קריב: צריך אישור.

תומר רוזנר: אי-אפשר.

וליד טאהא: דקה פחות מארבע, מה זה משנה.

תומר רוזנר: אתה לא יכול.

וליד טאהא: אני לא יכול?

תומר רוזנר: אתה יכול מחר בבוקר.

לאה קריכלי: מה שהלשכה המשפטית אומרת.

לאה קריכלי: אז אפשר לקבוע למחר בבוקר.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.