ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 175, 2022-06-21 10:00

שרן השכל: שלום ובוקר טוב לכולם.

שרן השכל: אני פותחת את ישיבת את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

שרן השכל: על סדר-היום: הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון מס' 3 והוראת שעה), התשפ"ב-2022, מ/1546.

שרן השכל: נמצאת איתנו פה חברתי יושבת-ראש הוועדה לביטחון הפנים חברת הכנסת מירב בן ארי.

שרן השכל: אנחנו רוצים לנסות להעביר את הצעת החוק ככל הניתן כמה שיותר מהר.

שרן השכל: אנחנו נתחיל לקרוא ונשמע תגובות לכל סעיף וסעיף.

שרן השכל: היועצת המשפטית, בבקשה.

תמי סלע: בדיון הקודם הגענו לתיקונים לסעיף 6 העוסק בצווי ההרחקה.

תמי סלע: עד מקום זה קראנו וקיימנו דיון.

תמי סלע: יש פה נוסח, שהוא כרגע לא נוסח מוסכם, אלא נוסח שמציע הצעות בעקבות הדיון ברוח הדברים שעלו בוועדה, ונצטרך לדון בדברים.

תמי סלע: התיקון היחיד שמתייחס לסעיפים שכבר קראנו, ואם אני מבינה נכון, משרדי הממשלה מסכימים לגביו, אבל תקנו אותי אם אני טועה, הוא לגבי ההגדרה "כרטיס".

תמי סלע: היה שם ויכוח האם להגדיר מסמך כדי שזה יחול גם על דברים שהם לא בכתב, אמצעים אלקטרוניים, כרטיסים שמופקים באמצעים אלקטרוניים.

תמי סלע: למחוק פשוט את ההגדרה "כרטיס".

תמי סלע: מבינים מה זה כרטיס ולא חייבים להגדיר את זה.

תמי סלע: זה רק מייצר לנו פרשנויות.

תמי סלע: מבחינתי, אני לא רואה עם זה בעיה.

תמי סלע: נמשיך עכשיו בסעיפים ונדון בכל סעיף לגופו.

תמי סלע: סליחה, לא הגענו לתיקון סעיף 6, הגענו לתיקון סעיף 13.

תמי סלע: הגענו לסעיף 3 להצעה.

תמי סלע: את תיקון סעיף 6 כבר קראנו.

תמי סלע: תיקון סעיף 13 נמצא בסופו של העמוד הראשון שבנוסח שלפניכם.

תמי סלע: תיקון סעיף 13 – בסעיף 13 לחוק העיקרי, הסעיף הקובע את סמכות ההרחקה של קצין משטרה:

שרן השכל: פה עלתה שאלה, וגם דיברנו על זה אתמול באחת הישיבות, שאנחנו רוצים להוסיף את עניין יכולת השוטר להרחיק גם למספר משחקים.

שרן השכל: לתת להם את האופציה הזו.

שרן השכל: לא רק 60 ו-90 אלא שיהיה ביכולתם גם לעניין מספר המשחקים.

שרן השכל: ולגבי למתפרעים שחזרו מספר פעמים או הורחקו כבר מספר פעמים, יכולת להרחיק אותם לעונה שלימה.

סימון דוידסון: ודיברנו אתמול לגבי קנס לאלו שלא מגיעים לתחנת המשטרה.

שרן השכל: נכון.

תמי סלע: זה עלה לפחות לגבי משחקים.

תמי סלע: להבנתי, לפחות משרדי הממשלה ראו את זה כבעייתי מבחינת יישום ואכיפה.

תמי סלע: היתה עוד הצעה לאפשר לקצין משטרה לקבוע מועד דחוי לתחילתו של הצו, כי אם זה באמת בסוף העונה ואנחנו בדיוק בסמוך לפגרה אז שתהיה אפקטיביות.

תמי סלע: יש פה הצעה.

שרן השכל: למה זה בעייתי לכתוב לשלושה-ארבעה-חמישה משחקים במקום 60 יום?

מוטי ברונשטיין: אנחנו מברכים על הצעת החוק.

מוטי ברונשטיין: לעניין מועדי ההרחקה - אנחנו סבורים שהימים צריכים להיות יותר.

מוטי ברונשטיין: אני מבין שזה כנראה קרב שכבר לא ננצח בו.

מוטי ברונשטיין: יש הערה מאוד מאוד חשובה.

מוטי ברונשטיין: יש לנו במהלך העונה פגרות.

מוטי ברונשטיין: לא רק בין העונה.

מוטי ברונשטיין: יש פגרת שזרוע, יש פגרות בין לאומיות.

מוטי ברונשטיין: יכול להיות מצב שאפילו יהיה תמריץ לאוהדים להסתכן בתקופה מסוימת, שאחריה ההרחקה הקצובה בימים תהיה פחותה.

מוטי ברונשטיין: אני מבקש שתהיה התייחסות גם לזה.

שרן השכל: אוקיי, תודה.

שרה גולד: התפיסה הבסיסית שלנו לגבי צווים מינהליים היא שהמטרה שלהם נועדה להיות מניעתיים ובאופן מיידי, עד שאפשר יהיה לפנות לבית משפט.

שרה גולד: מבחינת האידיאל, דרך המלך היא לפנות לבית משפט, לקיים הליך, ולקבל צו שיפוטי, כשיש בחוק סמכות לתת לתקופה מאוד ארוכה.

שרה גולד: אפילו למספר שנים.

שרה גולד: לכן, לעמדתנו, להרחיב זה - - -

שרן השכל: אין מקרים כאלו שמגיעים בסוף לבית משפט.

שרן השכל: אולי מקרה אחד, וזה גם בגלל חוסר התייצבות.

שרן השכל: אני מבינה שאתם מתייחסים לזה אולי כאל משהו מניעתי, אבל אנחנו מתייחסים לזה גם כעניין הרתעתי.

שרן השכל: הדבר שמרתיע אוהד ברמה הגבוהה ביותר הוא אי הגעה למשחק.

שרן השכל: זו עובדה.

שרן השכל: כך טיפלו בזה באנגליה ובמקומות אחרים.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים לקחת גישות דומות.

שרן השכל: אני מבינה שאתם כמשרד מתייחסים לזה בצורה הזו, אבל במציאות ובשטח זה עובד אחרת לחלוטין.

תמי סלע: יש פה הצעה שגם נמצאת בנוסח, ואני אקריא אותה: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: כלומר, מבינים שזה באמת החריג,מים.

תמי סלע: זה בדיוק מיועד למצב שהפרת הסדר או האלימות, שבעקבותיה מוצא הצו, היא בסוף עונה, וצפויה פגרה, למשל, של חודש וחצי או חודשיים, והצו יתחיל מהעונה הבאה.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף כאן גם שהשוטר יוכל לקבוע מספר משחקים, ובמקרים חריגים ובעבירות נוספות גם לעונה שלימה.

יפעת רווה: איך השוטר יודע כמה משחקים הבן אדם נמצא?

שרן השכל: ברגע שהוא מורחק אז השוטר קובע, וגם את זה ביקשנו, חובת התייצבות בתחנה.

תמי סלע: זו ברירת המחדל, זה קיים.

תמי סלע: יכול להיות שזה לא מיושם, אבל זו ברירת המחדל.

שרן השכל: זה קיים, ברירת המחדל.

שרן השכל: הוא מתייצב בתחנת המשטרה ואז השוטר יודע שבתאריך זה וזה הוא התייצב בתחנת משטרה ושיש לו עוד שני משחקים מהם הוא מורחק, ובתאריכים האלו הוא צריך להגיע לתחנת המשטרה.

שרה גולד: מה ההגבלה בהקשר הזה?

שרה גולד: הצווים המינהליים יכולים להיות אם כך לתקופה הרבה יותר ארוכה מ-60 יום.

שרה גולד: שוב, המשטרה יכולה לפנות לבית משפט ולבקש צווים שיפוטיים.

שרה גולד: אולי צריך לדבר על זה שזה לא נעשה בפועל, אבל זה אפשרי ובית משפט יכול לתת לתקופה מאוד ארוכה.

שרן השכל: אף אחד לא ייקח מישהו שזרק חזיז לתביעה בבית משפט.

שרן השכל: זה לא קורה.

שרה גולד: זה לא הליך פלילי, זה הליך מינהלי.

דני חורין: נציגי המשטרה בפעם הקודמת התייחסו לעניין מספר המשחקים בפעם הקודמת, וחשבו שזה לא פרקטי.

דני חורין: יכול להיות שנכון לשמוע אותם גם עכשיו.

שרן השכל: המשטרה, בבקשה.

איציק עמיר: אתייחס להיבט של המשחקים.

איציק עמיר: כל עוד אין פגרה או משהו כזה, הנושא של הרחקה של ימים עובד מצוין.

איציק עמיר: ברגע שאנחנו מרחיקים, אנחנו מרחיקים אותו מכל האצטדיונים בארץ.

איציק עמיר: ובנוסף, אנחנו מחילים את חובת ההתייצבות על המשחקים של הקבוצה שהוא אוהד.

שרן השכל: אתם מחילים את זה על כולם?

איציק עמיר: ההרחקה היא לכל האצטדיונים בארץ.

איציק עמיר: בנוסף, הוא אמור להתייצב במשחקים של הקבוצה שהוא אוהד בתחנת המשטרה.

איציק עמיר: לכן, זה קצת מורכב לעשות הרחקה.

איציק עמיר: מה שכן יהיה פרקטי ואנחנו כן נוכל לעשות את השינוי שהיא אמרה, זה להחיל את תקופת ההרחקה מתום הפגרה.

סימון דוידסון: למה לא לספור את אותם הימים שיש פגרה?

סימון דוידסון: אם זה שזרוע או פגרת קיץ, ברגע שאין משחקים, לא סופרים את הימים האלה.

סימון דוידסון: מה הבעיה?

סימון דוידסון: אם זה 60 ימים ויש 30 ימי פגרה אז לא סופרים את 30 הימים האלו.

איציק עמיר: אבל החוק מתיר לי כמות מסוימת של ימים.

סימון דוידסון: אבל אמרת 60 ימים.

סימון דוידסון: אם יש 20 ימי פגרה באמצע, לא סופרים את הימים האלו.

איציק עמיר: בסדר, זו גם אפשרות.

איציק עמיר: השאלה היא האם אפשר להחיל את זה.

איציק עמיר: אין בעיה.

שרן השכל: אנחנו רוצים לתת לכם כלי אפקטיבי משום שהכלי כרגע לא אפקטיבי.

שרן השכל: אתם אמרתם לנו, ואנחנו רואים, שעבריינים חוזרים פעם אחר פעם.

שרן השכל: אתם כבר מכירים את הדמויות ואת האנשים.

שרן השכל: אז מה זה עוזר?

איציק עמיר: מה שאמרנו – ההצעה היא מצוינת.

איציק עמיר: הדבר היחידי הוא להחיל את זה בתום הפגרה.

שרן השכל: אני רוצה לתת לשוטרים סמכות נוספת כדי להכריע גם בעניין מספר המשחקים.

שרן השכל: אתם רוצים לקבוע 30 יום, תקבעו 30 יום.

שרן השכל: תרצו לקבוע לשלושה-שישה-עשרה משחקים, תוכלו לקבוע.

שרן השכל: וגם לפי כמות העבירות החוזרות ונשנות של אותו אדם.

שרן השכל: אתם אומרים לי שיש פרצופים שכשהם מגיעים אתם כבר יודעים שהם הולכים לעשות את הבלגן הזה.

שרן השכל: למה לא מראש להרחיק אותו לעונה שלימה אם הוא הפרובוקטור והוא יוצר את הבלגן הזה?

שרן השכל: כך אתם פוטרים אצטדיון שלם.

תמי סלע: זה כבר קיים.

תמי סלע: יש בחוק גם הרחקה יותר ארוכה במקרה של הפרה חוזרת.

תמי סלע: אבל מוצע 180, 150, וזה תקופות מאוד ארוכות כרגע.

איציק עמיר: פה זה קיים.

איציק עמיר: הדבר היחידי שכרגע נשאר זה עניין הפגרה.

סימון דוידסון: למה לא להוריד את הימים כמו שעושים בעניין של ימי עבודה כשקונים משהו?

סימון דוידסון: כלומר, אם יש לך חופשה באמצע, זה לא נחשב.

סימון דוידסון: לעשות אותו הדבר בחוק הזה.

סימון דוידסון: אם יש פגרה באמצע של 20 – 30 ימים, לא סופרים את אותם ימים.

סימון דוידסון: ימי הפגרה לא נספרים.

תמי סלע: ההצעה הזו מאפשרת את זה, רק חשוב בצו, שהוא צו של גורם מוסמך שבכל זאת, אומנם גם מניעתי וגם הרתעתי, מחייב גם סוג של סנקציה, שיהיה מאוד ברור ממתי הוא מתחיל, לכמה זמן הוא חל, ולא להשאיר את זה פתוח.

תמי סלע: אם אני לא אומרת: לא יבואו במניין ימי הפגרה, אני לא יודעת בדיוק מתי היא מתחילה ומתי היא מסתיימת.

תמי סלע: אני מעדיפה להשאיר לשוטר את שיקול הדעת לקבוע את זה בצו, וזה מאפשר לו לעשות את זה.

סימון דוידסון: אבל ימי הפגרה ידועים מראש.

סימון דוידסון: יודעים מראש מה המהלך של העונה, מתי יש משחקים, מתי אין משחקים.

סימון דוידסון: זה לא משהו שהוא בהפתעה.

שרן השכל: אנחנו ניתן לכם את האפשרות הזו.

שרן השכל: אנחנו נוסיף את זה.

שרן השכל: הם לא יהיו חייבים להשתמש בה.

שרן השכל: זו אופציה שתהיה לרשותם.

שרן השכל: תוסיפי גם כן אפשרות להרחקה למספר משחקים או לעונה לעבריינים חוזרים.

שרן השכל: אם תביאו נימוקים למה אסור לתת להם סמכות נוספת, נוריד את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

תמי סלע: אנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, אין עוד מקצה שיפורים.

שרן השכל: אה, נכון.

שרן השכל: אני נותנת להם את האופציה.

שרן השכל: הם יחליטו או מספר ימים או מספר משחקים.

סימון דוידסון: אל תיתני להם את האופציה.

סימון דוידסון: הכי טוב שתורידי את הימים שיש פגרה.

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: בואו נחמיר.

משה טור פז: המגמה שלנו צריכה להחמיר.

רועי הראל: לגבי ההצעה של חבר הכנסת דוידסון – כמו שאמר איציק, הרעיון הוא נכון.

רועי הראל: מבחינת היישום והפרקטיקה אנחנו רוצים כלי שיהיה גם ישים.

רועי הראל: אבל ברגע שיצטרכו לחשב כל פעם.

רועי הראל: לפעמים יש פגרות, ביטולי משחקים.

רועי הראל: ברגע שנקבע לימים, אז המשטרה יודעת מ-X עד Y לאכוף את זה באופן פשוט יותר.

רועי הראל: לגבי התוספת של תמי – באופן עקרוני לא התנגדנו אליה.

רועי הראל: אולי גם לא להגביל את זה דווקא ל-60 הימים אלא השוטר יוכל לקבוע את תקופת ההרחקה.

רועי הראל: הוא יכול לדעת שאם נכנסת עכשיו נכנסת פגרה של שבוע-שבועיים ותתחיל אחר כך הרחקה יותר אפקטיבית, גם אם היא חורגת מ-60 ימים להחלטה, היא תיכנס.

רועי הראל: הגבלת אותה ל-60 יום מההחלטה.

תמי סלע: צריך לקבוע איזושהי תקופה.

תמי סלע: אתה רוצה להציע 60?

תמי סלע: אני לא יודעת מה יגידו.

תמי סלע: חשבתי ש-60 זה סביר.

רועי הראל: להשאיר את שיקול הדעת.

רועי הראל: לדעתי, כדאי להוריד את המקרים החריגים.

רועי הראל: כי יכול להיות שהתפרעות רגילה בסוף עונה היא לא מקרה חריג, אבל זה נימוק מיוחד להחיל את זה יותר מאוחר.

סימון דוידסון: אין בעיה עם שיקול דעת, אבל זה לא יהיה ברור לקהל.

סימון דוידסון: הקהל צריך לדעת בדיוק.

סימון דוידסון: אנחנו מוציאים עכשיו חוק והענישה צריכה להיות ברורה.

רועי הראל: הקהל יודע שהוא יכול להיות מורחק ל-60 יום, והקצין יחליט מתי.

רועי הראל: זה יהיה לפי שיקולי הקצין.

רועי הראל: להיפך, אני מוריד את ההגבלות שההצעה מבקשת או את מניין הימים.

רועי הראל: הקצין יקבע לו מתי.

רועי הראל: למשל, 60 יום שבכולם יש משחקים.

תמי סלע: מבחינתי, אפשר להוריד "במקרים חריגים", אבל כן להשאיר "מנימוקים מיוחדים".

שרן השכל: במשחק האחרון לעונה הם יודעים שלא יטילו עליהם שום סנקציה.

שרן השכל: הדבר הכי פשוט עבור השוטר הוא לקחת את אותו עבריין או את אותו אדם אלים ולהגיד לו שהוא מורחק לעונה הבאה, ונגמר הסיפור.

רועי הראל: זה מה שאמרנו.

רועי הראל: אמרנו שההרחקה תחול כשיש משחקים.

שרן השכל: אבל אתם מדברים פה על ימים, ואנחנו מדברים על זה שאתם יכולים להוסיף משחקים ועונות.

שרן השכל: אנחנו נותנים לכם את הכלי הזה.

שרה גולד: אבל משך העונה יכול להיות ארוך יותר מ-150 יום ויותר מ-60 יום, וזה מאוד בעייתי מבחינתנו להאריך צווים מינהליים לכזה זמן.

שרה גולד: עונה יכולה להיות ארוכה גם ארוכה מ-150.

שרה גולד: זה משהו שהוא בעייתי מאוד לצווים מינהליים.

שרן השכל: כן, אבל אנחנו רוצים לאפשר למשטרה במקרה ומדובר בעבריין חוזר שיצר בלגן אדיר במגרש, לא פעם אחת, לא פעמיים, אלא שלוש פעמים.

שרה גולד: אפשר ללכת לבית משפט.

שרה גולד: זה משהו שנעשה בצווים מינהליים.

שרה גולד: יש הרבה מאוד צווים מינהליים בהרבה חוקים.

שרה גולד: ברירת המחדל היא בכלל 30.

שרה גולד: פונים לבית משפט.

שרן השכל: כמה פעמים בית משפט הרחיק אוהד למשך עונה שלימה?

שרה גולד: מנתונים עליהם דיברנו, פשוט לא פונים מספיק לבית משפט.

שרה גולד: אפשר להגיש ערעור.

שרן השכל: אני ראיתי, והציגו בפניי, אדם שפתח אבוקה בקניון וקיבל כמה חודשים בפועל בבית כלא, וכשאדם פתח אבוקה במשחק כדורגל השופט אמר: לא נורא, בסדר.

שרן השכל: אתה תורחק 30 יום ממשחק.

שרה גולד: בשיח שהיה לנו עם הפרקליטות, הם אמרו שהמשטרה לא מבקשת להגיש ערעורים.

שרה גולד: אפשר להגיש ערעורים כדי להתוות את המדיניות.

שרן השכל: יש מגיפה של אלימות במגרשי ספורט.

שרן השכל: את עכשיו מבקשת שהמשטרה תגיש ערעורים על כל פסק דין ששופט נתן?

שרן השכל: לא.

משה טור פז: אנחנו רוצים להחמיר.

שרן השכל: זה כלי שמשתמשים בו בכל העולם.

שרן השכל: היתה אלימות, ויש עדיין אלימות הרבה יותר קשה במדינות כמו: בלגיה, אנגליה, הונגריה.

שרן השכל: היו שם מכות מדינה.

שרן השכל: אנשים גם נהרגו שם.

שרן השכל: הם הצליחו לפתור את זה, ויש מספר כלים שמשרד התרבות והספורט הביא ואמר: חבר'ה, באמצעות הכלים האלו הצלחנו למגר אלימות במגרשי הספורט ברמה הרבה יותר חמורה.

שרן השכל: למה שלא ניקח את הכלים האלה ונשתמש בהם?

שרה גולד: בסדר גמור, אבל זה צריך להיות בהגבלה מסוימת.

דני חורין: לעניין מי שמבצע הפרה חוזרת – ההצעה הרי מציעה להפוך את זה מ-60 יום ל-150 יום.

דני חורין: זהו פתרון ראוי.

דני חורין: ההצעה שהעלתה תמי, שכשאנחנו נמצאים באמת לפני פגרה תהיה אפשרות לקבוע מועד נדחה, היא הצעה נכונה.

דני חורין: אני חושב שגם מבחינת משרד המשפטים זה לא אירוע שהוא בלתי אפשרי.

דני חורין: בעיניי, זה נותן פתרון מאוזן מכל הבחינות.

דני חורין: הוא גם מאפשר איזושהי החמרה של מה שהוצע מלכתחילה כדי לא להפוך את הפגרה לתקופה שהיא לא רלוונטית, ולכן הצו יהיה אפקטיבי, וגם פתרון שבסוף כן מאזן בצורה נכונה בין כל ההצעות.

שרן השכל: ולאפשר להם לתת גם את עניין המשחקים.

דני חורין: צריך לשמוע מהם לגבי זה.

דני חורין: ההבנה מהם היתה שזה לא פרקטי.

איציק עמיר: מה שאמרת כרשאי זו אופציה היכולה להיות אפקטיבית במצבים מסוימים.

איציק עמיר: לדעתי, אפשר להכניס זאת כרשאי.

לינא סאלם: אנחנו חייבים להידרש למשהו אחר.

לינא סאלם: בכל ענף יש לנו עונה אחרת, זה לא שיש לנו בכל הענפים אותו גודל של עונה.

לינא סאלם: בענפים מסוימים יש עונה של כמה שבועות ובענף אחר יש עונה יותר ארוכה.

לינא סאלם: אם אתם מונעים את הכניסה לאצטדיונים בכל סוגי המשחקים, אז כשאומרים עונה, אז מה גובר?

לינא סאלם: אתם צריכים גם ליצור ודאות מסוימת.

תמי סלע: אם אני לא מגבילה את מספר המשחקים, זה יכול להביא להתמשכות הצו לאורך תקופה, שכרגע אני לא קובעת ולא יודעת אותה, וזה יכול כבר לחרוג ממה שמקובל בצו מינהלי.

תמי סלע: כי יש לי הרי דברים שבית משפט קובע.

תמי סלע: הרחקה יכולה להגיע עד חמש שנים באותם מקרים חמורים שמצדיקים בית משפט.

תמי סלע: אז או שנגביל את מספר המשחקים, אבל אז זה תלוי ענף, ואני לא יודעת.

תמי סלע: מספר משחקים בתוך אותה תקופה – אוקיי.

תמי סלע: אבל במה זה משפר לי?

איציק עמיר: לדעתי, השימוש בזה כמעט ולא יהיה קיים והוא לא יהיה אפקטיבי.

איציק עמיר: אבל אם רוצים להכניס את זה כרשאי, יכול להיות.

תמי סלע: אני חושבת שזה לא נכון להשאיר את מספר המשחקים פתוח.

תמי סלע: זה יכול להתפרס גם לשנה-שנתיים.

תמי סלע: אני צריכה לקבוע גבול לצו מינהלי, שזהו אמצעי אחד.

שרן השכל: עונת ספורט לאותו ענף.

רועי הראל: גברתי, לגבי הצעת הוועדה לגבי תקופת ההרחקה – אם קצין המשטרה יודע איזה משחקים צפויים, והוא אומר שהוא יכול לקבוע בתוך ה-60 ו-80 יום שיש משחקים יותר אטרקטיביים או לקראת הסוף, אז במקום לקבוע את מספר המשחקים, הוא יכול לקבוע שההרחקה תחול בתקופה הזו.

רועי הראל: או אם יש עכשיו משחק עונה, ולא משנה באיזה ענף, הוא יכול לקבוע שההרחקה תהיה על הימים האלה.

רועי הראל: זה ייתן את אותו מענה להצעה עם הגמישות של התקופה.

סימון דוידסון: העלית פה נקודה חשובה.

סימון דוידסון: אם יש מתפרע במשחק כדורגל, הוא אוטומטית גם לא יכול להיכנס למשחקי כדורסל?

איציק עמיר: כן.

סימון דוידסון: זה מאוד חשוב.

סימון דוידסון: שילך להתעמלות אומנותית ולשחייה

איציק עמיר: בדיון קודם העליתי שהיה לנו תיק של אוהד שהתפרע במשחק בלומפילד, ולאחר מכן הגיע בתחבולה ונכנס למשחק כדורסל והתפרע בראשון.

איציק עמיר: הוא אמר שהוא לא ידע שזה לכל האצטדיונים, למרות שזה היה רשום, ואז קיבלו.

איציק עמיר: ההרחקה היא לכל האצטדיונים, וההתייצבות היא ספציפית לקבוצה שלו.

סימון דוידסון: אם הוא מתייצב במשחק כדורגל והוא צריך להגיע למשטרה, ובערב יש משחק כדורסל, אז איך אתה יודע?

איציק עמיר: התייצבות.

איציק עמיר: הוא צריך להתייצב גם לקבוצה שהוא אוהד בכדורסל.

סימון דוידסון: איך אתה יודע מה הוא אוהד?

איציק עמיר: מה זאת אומרת?

איציק עמיר: אנחנו יודעים מה הוא אוהד.

סימון דוידסון: ואם הוא רוצה להתפרע במשחק של מכבי חיפה?

איציק עמיר: לא, זה לא קורה.

איציק עמיר: אתה לא תלך לקבוצה שאתה לא אוהד.

סימון דוידסון: שחקן של קבוצה X התפרע בכדורגל.

סימון דוידסון: למוחרת יש משחק כדורסל של קבוצה, שאתה אומר שהוא אוהד אותה, הוא לא יכול להיכנס גם לכדורסל.

סימון דוידסון: הוא צריך להיות במשטרה גם במשחק הכדורסל?

איציק עמיר: אנחנו מציינים בפירוש: אנחנו יודעים שאתה אוהד את הקבוצה ואתה נוכח גם במשחקי כדורסל.

איציק עמיר: אתה גם לא יכול להתייצב למשחק הכדורסל שאתה אוהד, ואתה צריך להתייצב במשטרה.

סימון דוידסון: מצוין, טוב מאוד.

שרן השכל: האם אנחנו עושים אוטומטית גם קנס עם חובת ההתייצבות למי שלא התייצב?

שרן השכל: כי אחת הבעיות שהיתה בדיון הקודם היא שזה בשיקול דעת של השוטר.

רועי הראל: לא.

רועי הראל: אם הוא הפר הוראה זה עבירת הפרת הוראה חוקית.

רועי הראל: זה עבירה פלילית, זה לא עבירת קנס.

תמי סלע: שהעונש שלה יכול להיות גם קנס.

סימון דוידסון: אי אפשר להפוך את זה לקנס?

תמי סלע: יש פרוצדורה של הפיכה, זה לא פה.

רועי הראל: זה עבירה פלילית.

רועי הראל: לפי חוק העונשין – שנתיים מאסר.

רועי הראל: בית המשפט יכול להטיל גם קנס בהליך פלילי.

רועי הראל: לגבי עבירה מינהלית אנחנו לא.

תמי סלע: זה הליך נפרד, הוא לא דרך החוק הזה.

יואב רם: הכוונה היא להפוך את אותה עבירה של אי התייצבות במועד לעבירת קנס בהמשך.

תמי סלע: זה בהליך שדובר עליו בישיבה הקודמת.

תמי סלע: נמצאת פה ראש אשכול ממשרד המשפטים, שהיא מומחית לנושא של עבירות מינהליות.

תמי סלע: כדאי שהיא תתייחס לזה.

יפעת רווה: בגדול, העבירות המינהליות אמורות להיות דברים מאוד מאוד ברורים, שלא צריך שיקול דעת שיפוטי ולא צריך חקירה יתרה.

יפעת רווה: זאת אומרת, יש דברים שדורשים חקירה קלה, אבל לא דברים מאוד מורכבים, וזה צריך להיות מאוד ברור.

יפעת רווה: לכן, הפרת הוראה חוקית באופן כללי בדרך כלל אנחנו לא קובעים כעבירה מינהלית.

שרן השכל: האם אנחנו לא יכולים לקבוע שבמידה ואדם לא התייצב בתחנה, דינו קנס עד 2,000 שקל?

יפעת רווה: אבל צריך להגדיר את זה כאי התייצבות בתחנה.

שרן השכל: זה מה שאנחנו רוצים.

יפעת רווה: אם אנחנו מגדירים את זה באופן ספציפי אז זה יותר פשוט.

יפעת רווה: נצטרך לבדוק.

תמי סלע: דובר פה בישיבה הקודמת גם על הפרת צו ההרחקה עצמו, וגם על אי ההתייצבות, ואלו דברים ספציפיים שנכון היה.

יפעת רווה: אנחנו נצטרך לעשות דיון אצלנו לגבי הפרת הצו כי זה דבר שאין לו תקדים.

שרן השכל: בסופו של דבר, כמעט ואין תיקים שבהם מעמידים לדין.

שרן השכל: בטח שלא על אי התייצבות.

שרן השכל: זה נמצא בשיקול דעת.

שרן השכל: הקנס הזה הוא אפקטיבי בסוף כי הם משלמים אותו מהכיס, ולכן הם יתייצבו.

שרן השכל: היו לא מעט מקרים שבהם לא התייצבו.

שרן השכל: אנחנו מבקשים להוסיף את זה גם בנוסח.

יפעת רווה: כיוון שזה יחסית תקדימי, אני לא רוצה לשלוף תשובה.

יפעת רווה: ממילא את העבירות המינהליות אנחנו עושים אחר כך בחקיקת משנה.

יפעת רווה: הצורך לגמרי ברור לי.

שרן השכל: לקראת ההצבעה אני גם אעשה מספר טלפונים.

שרן השכל: יכול להיות שנצא להפסקה של חמש דקות כדי לסגור את העניין הזה.

שרן השכל: בינתיים תוסיפי את זה.

תמי סלע: אנחנו לא מכניסים כאן את הנושא של עבירה מינהלית, זה הליך בפני עצמו.

תמי סלע: אבל השאלה אם זה דורש להגדיר פה עבירה יותר ספציפית לעניין הפרת חובת ההתייצבות והפרת צו ההרחקה עם עונש שיאפשר אחר כך קביעה של עבירה מינהלית, והאם זה אפשרי.

יפעת רווה: אני רוצה התייעצות כי זה דבר תקדימי שאנחנו בדרך כלל לא מאשרים.

לילך וגנר: צריך אולי להפריד בין הפרת צו ההרחקה לבין מניעת התייצבות.

לילך וגנר: אם אתם רוצים שהתנאי של התייצבות יהיה בכל המקרים שבהם יש הרחקה, ראשית, צריך לקבוע את זה כחובה, ושנית, להפוך את זה לעבירה.

לילך וגנר: לאחר מכן, בשלב הבא, יישקל ההפיכה של זה לעבירת קנס.

לילך וגנר: כרגע זה לא כתוב כך.

לילך וגנר: היום יש עבירה של הפרת הוראה חוקית, והשאלה האם בסופו של דבר נקבעים תנאי התייצבות או לא נקבעים, היא לא דבר שכתוב בחוק.

לילך וגנר: יש תנאים שאפשר להציב לפי החוק, אבל לא כתוב שחובה להציב את תנאי ההתייצבות.

שרן השכל: איך זה יכול להיות?

תמי סלע: למה?

תמי סלע: לפי סעיף 18, שמשם נגזרים גם ההוראות לגבי צו ההרחקה של קצין מוסמך, ברגע שנקבעה הרחקה יש גם חובת התייצבות שעה לפני, אלא אם כן הוא קבע אחרת.

תמי סלע: זו ברירת המחדל.

לילך וגנר: בסדר.

לילך וגנר: אבל זה לא כתוב כחובה, זה כתוב כברירת מחדל.

תמי סלע: אבל זו ברירת המחדל.

תמי סלע: יחד עם ההרחקה, אלא אם הוא קבע אחרת, הוא חייב להתייצב.

לילך וגנר: אם אתם רוצים לקבוע את זה כעבירה, צריך לעשות את זה בנפרד.

שרן השכל: מה קורה אם הוא לא מתייצב?

שרן השכל: הסעיף הזה לא אומר שברגע שמרחיקים אותו, חובה עליו להתייצב בתחנה?

תמי סלע: החוק כבר היום אומר שברגע שהוא הורחק הוא צריך להתייצב שעה, אלא אם כן יקבע אחרת.

תמי סלע: הוא חייב להתייצב.

תמי סלע: אני יכולה לקרוא את הסעיף, זה סעיף 18 לחוק.

תמי סלע: זה לא הסעיף הזה.

תמי סלע: הסעיף אומר את זה לגבי בית משפט, אבל הסמכות של קצין משטרה שנותן צו הרחקה נגזרת מאותן סמכויות.

תמי סלע: הוא אומר: ניתן צו הרחקה או הגבלה, יתייצב האדם שלגביו ניתן הצו בתחנת משטרה כשעה לפני פתיחת אירוע הספורט או אירועי הספורט שלגביהם ניתן הצו, וישהה בה עד שעה לאחר סיומם.

תמי סלע: וכתוב: הכול כפי שיקבע בית המשפט, אלא אם כן קבע אחרת מנימוקים אחרים.

תמי סלע: הסמכות הזו היא על צו הרחקה שבית משפט נתן, והסמכות של קצין המשטרה נגזרת מאותו סעיף.

תמי סלע: זאת אומרת, אם הוא לא קבע אחרת, יש חובת התייצבות.

תמי סלע: זו הפרשנות שלי לסעיף הזה.

לילך וגנר: מה זה "אם קבע אחרת"?

לילך וגנר: אם אתם רוצים לקבוע עבירה קונקרטית שמחייבת כל אחד להתייצב, לא אם קבע אחרת אלא יש חובת התייצבות כחלק מההרחקה, אפשר לקבוע את הפרת החובה הזו כעבירה, ובשלב הבא יפעת תבחן את נושא הפיכתה כעבירה מינהלית.

לילך וגנר: אבל כרגע זה לא קיים.

יפעת רווה: את הצו נותנים לו ביד, נכון?

תמי סלע: זה תלוי אם הוא היה במקום או שזה ניתן בהיעדרו.

מירב בן ארי: לילך, אני לא מצליחה להבין.

מירב בן ארי: אם את לא מחייבת את ההתייצבות, הוא לא יבוא.

מירב בן ארי: תחייבי את ההתייצבות ותהפכי את זה לעבירה אם הוא לא מתייצב.

לילך וגנר: אני לא אומרת שזה לא בלתי אפשרי, אני רק אומרת שכרגע, כפי שהחוק מנוסח, זה דורש תיקון שלו כדי שבהמשך אפשר יהיה - - -.

לילך וגנר: היום זאת עבירה להפר.

לילך וגנר: היא עבירה, גם של הפרה של צו בית משפט וגם של הקצין, רק זה עבירה כללית של הפרת הוראה חוקית.

לילך וגנר: כפי שהסבירה יפעת, אי אפשר להפוך את העבירה של הפרת הוראה חוקית לעבירה מינהלית, אין לזה תקדים.

לילך וגנר: זו עבירה שדורשת בדיקה של התנאים הקונקרטיים שהוטלו.

לילך וגנר: אם יש תנאי מסוים שאתם רוצים לקבוע אותו בפני עצמו כחובה שהוא ייקבע, והפרה שלו תהווה עבירה פלילית, צריך לעשות את זה מפורשות.

מירב בן ארי: אם זה יכול לעכב ואנחנו יכולים להשאיר את אי התייצבות כהפרת הוראה חוקית, אז נראה לי שזה עדיף.

מירב בן ארי: אני חייבת ללכת לנהל דיון עם מחוז ש"י.

מירב בן ארי: אני אחזור.

לילך וגנר: הפרת הוראה חוקית – גם ביקשנו לקבוע אותה בתוספת כעבירת ספורט.

לילך וגנר: נתייחס לזה בהמשך.

לילך וגנר: אני חושבת שכרגע כדאי להשאיר את ההצעה כפי שהיא.

לילך וגנר: אם אתם רוצים, זה דורש תיקון.

שרן השכל: בואו נכין את התיקון הזה.

יפעת רווה: אני שאלתי האם הוא מקבל את זה ביד כדי שלא יהיה מצב.

יפעת רווה: עבירה מינהלית זה דבר שהוא עוקף בית משפט.

תמי סלע: אם הוא לא מתייצב אז אפשר גם לתת בהיעדרו ואז הוא לא מקבל את זה ביד.

יפעת רווה: בדיוק.

יפעת רווה: שאלתי האם הוא מקבל את ההרחקה ביד כדי לדעת שהוא באמת יודע.

איציק עמיר: את ההרחקה הוא מקבל ביד.

איציק עמיר: זה שימוע.

יפעת רווה: אבל זה לא מה שנאמר פה.

יפעת רווה: נאמר פה שיכול להיות שהוא מקבל ביד ויכול להיות שהוא לא מקבל ביד.

שרן השכל: הוא מקבל ביד את ההרחקה ואת חובת ההתייצבות.

שרן השכל: אין מצב שבו מגיע שוטר ואומר: אני ראיתי באיזה מצלמה ואני מכיר אותו ואשלח לו.

איציק עמיר: יש אופציה אם הוא זומן לשימוע.

איציק עמיר: נניח ולא היתה משטרה, והזמינו אותו לשימוע להתייצב ביום ראשון בבוקר והוא לא הגיע, אז ההרחקה מבוצעת שלא בפניו.

איציק עמיר: יש אופציה כזו.

יפעת רווה: השאלה היא האם הזימון הוא אישי.

איציק עמיר: הזימון בפניו, אבל אם הוא לא יתייצב ההרחקה תהיה לא בפניו.

יפעת רווה: יש לי ניסיון בזה בדברים אחרים.

יפעת רווה: אני לא רוצה מצב שהוא לא יודע על זה ואז הוא גם מקבל קנס על משהו שהוא לא ידע ממנו מסיבה כלשהי.

שרן השכל: אבל המשטרה מזמנת אותו להתייצבות.

שרן השכל: אם הוא לא מגיע להתייצבות בשימוע אז ההרחקה.

עאידה תומא סלימאן: זו תהיה החלטה מבלי לשמוע אותו?

עאידה תומא סלימאן: זו תהיה סמכות מוחלטת של השוטרים?

שרה גולד: לא.

שרה גולד: נותנים לו הזדמנות ל - - -

יפעת רווה: לכן אני שואלת את זה.

תמי סלע: זה נמצא כבר היום בחוק.

איציק עמיר: לרוב קצין בדרגת מפקח נותן לו במקום את ההרחקה, זה מתבצע באצטדיון ובשטח.

שרן השכל: כן, זה כמעט כל המקרים.

עאידה תומא סלימאן: נניח והוא הוזמן לשימוע והוא לא התייצב, כפי שאתה אומר.

עאידה תומא סלימאן: איך מודיעים לו על ההחלטה של ההרחקה?

עאידה תומא סלימאן: האם מוסרים לו זאת בביתו?

עאידה תומא סלימאן: האם שולחים בדואר?

עאידה תומא סלימאן: איך זה נעשה בדיוק?

עאידה תומא סלימאן: איך הוא צריך לדעת עכשיו שהוא מורחק והוא אמור להתייצב במשטרה?

עאידה תומא סלימאן: איך מסבירים לו את זה?

איציק עמיר: הוא יקבל את ההודעה בדואר רשום.

עאידה תומא סלימאן: עם דואר ישראל זה יגיע אחרי ה-60 יום.

רועי הראל: כפי שהסביר איציק, הפרקטיקה היא שהאדם קיבל בפניו באצטדיון זימון לשימוע.

רועי הראל: אמרו לו: אתה מורחק מהמשחק הזה ויש לך שימוע ואתה צריך להתייצב.

רועי הראל: האדם הזה ידע על הזימון.

רועי הראל: הזימון הוא בפניו.

רועי הראל: אם הוא יאמר לסדרן שביום ראשון או שני הוא לא יכול, הוא לא יתווכח איתו.

סימון דוידסון: צריך להסביר להם איך זה קורה.

סימון דוידסון: הרי בסוף יש התפרעות.

סימון דוידסון: שוטר נכנס, מוציא אותו.

סימון דוידסון: זה לא שהוא אומר לו: שלום, אדוני.

סימון דוידסון: מה שלומך?

סימון דוידסון: יש לך צו.

סימון דוידסון: מוציאים אותו, שולפים אותו מהקהל ומוציאים אותו מהמגרש.

סימון דוידסון: אין מצב שהוא לא יידע.

איציק עמיר: אם יש משטרה, הוא יקבל את הזימון במקום.

איציק עמיר: האופציה הזו קיימת כשאין משטרה.

עאידה תומא סלימאן: הוא יכול להבין שהעונש שלו זה שהוא הורחק מאותו משחק.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא בטוחים שכולם קוראים את החוק ומכירים את הפרוצדורה ויודעים.

סימון דוידסון: אדוני השוטר, כששולפים אותו מהקהל, מזמינים אותו לשימוע.

סימון דוידסון: נכון?

איציק עמיר: היא שאלה האם יש אופציה כזו, ואמרתי שהיא קיימת.

איציק עמיר: מתי היא קיימת?

איציק עמיר: כשאין משטרה.

איציק עמיר: יש משחק בליגה ללא משטרה, ומנהל האירוע שנמצא ונוכח, רשאי לתת לך זימון למשטרה על המקרה שקרה, והוא מעדכן את המשטרה.

סימון דוידסון: אתה מרים לי להנחתה.

סימון דוידסון: אנחנו יודעים שבליגות המשנה, היותר נמוכות, האלימות היא לא פחותה מהליגות הגבוהות.

סימון דוידסון: האם כדי לקבל רישיון עסק לאותו מגרש, הוא חייב במצלמות?

איציק עמיר: בטח.

איציק עמיר: כל האצטדיונים עד 500 - - -

סימון דוידסון: נניח מישהו התפרע בליגה ב' ואתה רוצה להזמין אותו לשימוע.

סימון דוידסון: יש לך אפשרות להוכיח את זה על ידי המצלמות בכל מגרש.

איציק עמיר: כן.

איציק עמיר: אותו אדם שמזמין לשימוע נותן עדות.

סימון דוידסון: נותן עדות ויש גם מצלמות – מעולה.

תמי סלע: לאור ההערה שעלתה פה, בדרך כלל בצו הרחקה שניתן אחרי השימוע, תיקבע גם חובת ההתייצבות כמו שנאמר ב-18(ב)?

איציק עמיר: כן.

תמי סלע: כלומר, זו השגרה.

איציק עמיר: כן.

עאידה תומא סלימאן: צריך לדבר על צורת היידוע.

תמי סלע: זה משהו שקיים כבר היום.

תמי סלע: זה החוק הקיים.

תמי סלע: אין פה שינוי לגבי הדבר הזה.

תמי סלע: אני רוצה לוודא את הדברים שמבקשים.

תמי סלע: ראשית, כן להכניס את (ג1) המוצע פה לגבי אפשרות לצו הרחקה דחוי.

תמי סלע: עלה פה גם עניין של מספר משחקים.

תמי סלע: היה דיון שזה פחות פרקטי, שזה כן נותן מענה.

תמי סלע: מה ההחלטה שלכם בעניין הזה?

תמי סלע: אני חושבת שכדאי - - -

שרן השכל: לדעתי, לתת להם את הכלי הזה.

תמי סלע: השאלה היא אז לכמה משחקים כי צריך שלא יעבור את התקופה.

שרן השכל: נניח עד עשרה משחקים.

דני חורין: זה הרבה יותר מ-60 ימים.

שרן השכל: אז עד חמישה משחקים, ולמתפרעים - - -

תמי סלע: בכל ענף זה יכול להיות אחרת.

תמי סלע: מוצע פה עד חמישה משחקים.

תמי סלע: השאלה היא האם זה משפר לי את האפקטיביות לעומת קביעה של תקופה של 60 ימים או יותר במקרה של הפרות חוזרות, שהיא 150.

רועי הראל: בואו נניח שאם נותנים למשטרה גמישות לקבוע את 60 הימים, הוא יכול לראות לפי הענף ולפי העונה, מתי תחול ההרחקה.

רועי הראל: הוא רואה את המשחקים, וזה אפקטיבי.

רועי הראל: אם יש משחקים שהם כבר - - -

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאתה מגזים כשאתה נותן למשטרה כול כך הרבה סמכויות.

עאידה תומא סלימאן: גם להיות שופט, גם לקבוע טווח ולקבוע את לוח המשחקים.

עאידה תומא סלימאן: נו, באמת.

רועי הראל: לא אני הגזמתי, הוועדה הגזימה.

רועי הראל: הוא אומר שזה מה שהם עושים היום, הם יודעים.

עאידה תומא סלימאן: אתה סומך, אני לא.

עאידה תומא סלימאן: מה לעשות?

שרן השכל: עאידה, נניח ואת יודעת שיש משחקים של דרבי או משחקים אחרים שהם יותר אלימים, אז זה משהו אחר.

שרה גולד: אני לא חושבת שמשחקים חשובים זה יהיה נימוקים מיוחדים לדחות.

שרה גולד: נימוקים מיוחדים יכולים להיות ימי פגרה או דברים כאלה.

שרה גולד: זה שזה משחק שהאוהד הספציפי הזה רוצה להגיע אליו, אני לא בטוחה שזה נימוק מיוחד.

איציק עמיר: הדבר היחידי שיהיה הוא במידה ויש פגרה או שאין משחקים.

איציק עמיר: לא שיקול דעת איזה משחק שווה או לא.

תמי סלע: זה לגבי מועד תחילת של הצו, המועד הדחוי.

אורי בוצומנסקי: לגבי המקרים החריגים – זה מיותר כיוון שאנחנו יודעים מהם אותם מקרים חריגים.

תמי סלע: אני מסכימה.

מוטי ברונשטיין: השאלה אם רוצים להיות באמת אפקטיביים באותו הליך מינהלי ולתת את הכלים והגמישות למשטרה בכל מה שנוגע לעניין הפגרות.

מוטי ברונשטיין: כי יכול להיות מצב מניעתי והרתעתי שבו אוהד בסוף העונה מתפרע במהלך המשחק.

מוטי ברונשטיין: השוטר מחליט שעדיף לדחות את זה לעונה הבאה כדי שזה יהיה הרתעתי.

מוטי ברונשטיין: אבל אותו אוהד הגיע יום- יומיים-שלושה אחרי, וכן יהיה במגרש, וההרתעה לא תהיה מיידית.

מוטי ברונשטיין: לכן, הכלי של ימי הפגרה, ואני יודע כבר עכשיו מה יהיו ימי הפגרה לשנה הבאה, הם מדויקים וברורים, שהם לא יבואו במניין ההרחקה.

מוטי ברונשטיין: כך האוהד גם לא יגיע למגרש בשני המשחקים הקרובים וגם לא יגיע למגרש כאשר תתחדש העונה לעוד ארבעה-חמישה-שישה משחקים.

מוטי ברונשטיין: זה הכלי הכי אפקטיבי והכי יעיל.

מוטי ברונשטיין: הוא חוסך לשוטר את ההחלטה האם להרחיק אותו עכשיו או שהוא יחכה עם העונש לעוד שלושה חודשים מהיום, כשזה גם שיקול מניעתי והרתעתי.

שרה גולד: הצו המינהלי צריך להיות מוגבל בזמן.

שרה גולד: זה מאוד מאוד חשוב.

מוטי ברונשטיין: אני רק אומר שימי הפגרה לא יחולו בתוכו.

תמי סלע: ההרחבות שניתנות פה גם בהצעה המקורית וגם בתוספת כבר מאוד משפר את האפקטיביות של הצווים.

אורי בוצומנסקי: חשוב לשים לב שאין בשום מקום הגדרה של פגרה.

אורי בוצומנסקי: זה משתנה מעונה לעונה.

אורי בוצומנסקי: נוכחנו לדעת בתקופת הקורונה שהגיעו אלינו פגרות מסוגים אחרים.

מוטי ברונשטיין: בקורונה היית יכול להרחיק לשנתיים והוא היה מגיע למשחק אחרי.

מוטי ברונשטיין: זו לא דוגמה.

אורי בוצומנסקי: היתה הפסקה גם יותר קצרה.

מוטי ברונשטיין: יש הגדרות משפטיות של פגרה בין לאומית.

מוטי ברונשטיין: יש פגרה בין עונות.

מוטי ברונשטיין: יש פגרת שזרוע, נוותר עליה.

מוטי ברונשטיין: אבל לפחות פגרות בין לאומיות הן מוגדרות.

מוטי ברונשטיין: זה דבר משפטי.

תמי סלע: אולי אפשר להציע, נניח, עד חמישה משחקים, ובלבד שהתקופה לא תעלה על 90 יום למקרה שיש משחק אחד ב-60 הימים הקרובים.

שרן השכל: אבל אם זה משחק סיום וצריך את זה רק לעונה הבאה?

תמי סלע: אף פעם אי אפשר לכסות את הכול.

תמי סלע: צריך לשמור בדברים האלה גם על מגבלת התקופה ועל זה שזה ברור.

תמי סלע: משפרים פה את האפקטיביות, אבל צריך לאזן בין שיקולים אחרים של המסגרת ולא להפר אותם לגמרי.

שרן השכל: אלו אנשים שהמשטרה גם מכירה, אלו עבריינים חוזרים.

שרן השכל: האוהדים רוצים להרחיק אותם.

תמי סלע: אם זה חוזר, יש תקופות הרבה יותר ארוכות שמוצעות פה.

תמי סלע: לכן, מאריכים פה את התקופות בצורה משמעותית בהפרות חוזרות.

תמי סלע: וצריך לזכור שבמקרים החומרים של ממש אלימות והתפרעות ותקיפות, לא צריך להשתמש בדרכים המינהליות.

שרן השכל: אבל הבעיה היא שאין.

שרן השכל: וגם כשיש, אז השופטים מוצאים אותם בלי עונש.

תמי סלע: בשביל זה מקימים מחדש את היחידה המשטרתית.

תמי סלע: באמת היתה תקופה שהיא לא פעלה.

תמי סלע: לא הכול זה דרך הצו המינהלי.

שרן השכל: אם היחידה המשטרתית תוקם ולא יהיו לה כלים אז מה המטרה שלה?

שרן השכל: מה הכלים שניתנים ליחידה המשטרתית הזו?

תמי סלע: יש לה כלים.

תמי סלע: בבית משפט הרי אפשר הרחקה עד חמש שנים ויש לי ענישה פלילית.

תמי סלע: מרחיבים פה את הכלים.

תמי סלע: נותנים לו לתת צו הרחקה לתקופה יותר ארוכה, וגם שיתחיל אותו כך שהוא יהיה רלוונטי ולא ייפול על הפגרה.

שרן השכל: אני חושבת שניתן להם גם את הכלי הזה של המשחקים.

תמי סלע: אבל עד הגבלת תקופה מסוימת.

תמי סלע: נניח שנגיד עד חמישה משחקים, ובלבד שהצו לא יעלה על תקופה של 90 יום.

תמי סלע: נראה לי שאפשר לחיות עם זה.

תמי סלע: זה יכול לכסות.

שרן השכל: << יור >> אז להוסיף - - - << יור >>

שרה גולד: מבחינתנו, 90 יום מאוד בעייתי.

תמי סלע: אם זה עד 60 אז זה לא משפר לי.

שרה גולד: זה יתחיל לאחר הפגרה.

שרה גולד: כבר היה לנו קושי להאריך ל-60 יום, ולהאריך ל-90 זה עוד יותר קשה.

שרן השכל: האם אפשר להרחיק לעונה שלימה עבריינים חוזרים?

תמי סלע: עונה שלימה זה כמעט שנה.

תמי סלע: זו תקופה ארוכה מאוד בשביל צו מינהלי.

תמי סלע: גם כך זה חריג וארוך.

איציק עמיר: זה כבר בית משפט.

שרן השכל: זה מרגיש לי שזה ממש לא אפקטיבי.

שרן השכל: אנחנו מקימים פה יחידה משטרתית ולמעשה לא נותנים לה את הכלים להתמודד עם הבעיות האלה.

איתן גינזבורג: אז תנו לה.

איתן גינזבורג: מה הבעיה?

שרן השכל: זה מה שאני מנסה לעשות.

תמי סלע: אני חושבת שנותנים פה כלים משמעותיים.

איתן גינזבורג: בסדר, אבל הם כנראה לא מספיקים.

איתן גינזבורג: צריך לתת.

איתן גינזבורג: מה הסיפור?

שרן השכל: אנחנו נעשה בעבירה עד חמישה משחקים.

שרן השכל: ובמידה ויש עבריינות חוזרת, על פי שיקול דעתו ובאישור הקצין.

תמי סלע: עד חמישה משחקים, אבל לאיזה תקופה?

תמי סלע: אי אפשר תקופה בלתי מוגבלת של צו.

תמי סלע: את לא יודעת מתי המשחקים.

תמי סלע: בלבד שתקופת הצו לא תעלה על תקופה מסוימת.

שרן השכל: עד חמישה משחקים בעונה.

שרן השכל: סימון, כמה זמן זה עונה של משחקי כדורסל וכדורגל?

סימון דוידסון: זה יכול להיות בין שישה חודשים לשמונה חודשים.

סימון דוידסון: בכדורסל זה תלוי מי משחק בפלייאוף ומי לא.

איתן גינזבורג: אולי תגידי חמישה משחקים רצופים של אותה קבוצה.

איתן גינזבורג: תגידו חמישה משחקים רצופים.

משה טור פז: המגמה שלנו צריכה להיות מחמיר.

משה טור פז: בואו ניקח פה תמיד את הרף העליון.

משה טור פז: צריך להחמיר את הענישה.

שרן השכל: חמישה משחקים רצופים.

תמי סלע: אבל אני לא יכולה שהתקופה תהיה בלתי מוגבלת בצו מינהלי.

איתן גינזבורג: גברתי, מה הבעיה עם חמישה משחקים רצופים של אותה קבוצה?

שרה גולד: כל המשחקים שקורים במהלך ה-60 ימים האלה, בין אם זה בענף הזה, ובין אם בענף אחר.

שרה גולד: לכל משחק שקורה בזמן הזה הוא לא יכול להיכנס.

שרה גולד: למה אנחנו צריכים לפי - - -?

איציק עמיר: אולי המשחקים הראשונים שמתקיימים, זה הכול.

איציק עמיר: אם יש פגרה, את קובעת את המשחקים הראשונים שיהיו בפועל.

לינא סאלם: היועצת המשפטית של הוועדה נותנת לכם פתרון משפטי נכון.

לינא סאלם: לא ניתן להתעלם מהקושי במשחקים, בצווי הרחקה ללא תקופת זמן, באין ספור עונות.

שרן השכל: לתת להם אפשרות למספר משחקים בעונה לקבוצה מסוימת.

אורי בוצומנסקי: כפי שאיציק הסביר, צריך לשים לב שההרחקה היא מכל המשחקים, מכל המגרשים.

אורי בוצומנסקי: אם אנחנו מגבילים עכשיו למספר מסוים של משחקים אז השאלה היא האם הוא יוכל להמשיך ולהרחיק מכל המשחקים.

אורי בוצומנסקי: אני לא בטוח.

תמי סלע: מציעים את זה כחלופה, לא במקום.

תמי סלע: זאת אומרת, או לפי תקופה או לפי מספר משחקים.

תמי סלע: שוב, גם פה עדיין זה צריך להיות עם גבול מסוים של ימים.

תמי סלע: זה צו מינהלי.

עאידה תומא סלימאן: יושבים פה אנשים ואומרים שחמישה משחקים בענף מסוים יכולים להיות שישה חודשים.

עאידה תומא סלימאן: איך את עושה חלופה בין 60 יום לבין תקופה שעלולה להיות שישה חודשים?

תמי סלע: אני יכולה להגיד: או עד 60 יום או לחמישה משחקים רצופים, ובלבד שזה לא יעלה על 90 או כמה שיוחלט.

שרן השכל: ההרחקות האלה היום הן לא אפקטיביות כי יכולים להיות שלושה חודשים שאין לו אפילו משחק אחד.

קריאה: חמישה משחקים זה שבועיים במשחקי הקבוצות הגדולות בכדורגל.

תמי סלע: בסדר, אז ישתמשו באופציה של 60 יום.

איציק עמיר: האם אי אפשר לקבוע שהתחולה של ההרחקה תחול בתום הפגרה?

תמי סלע: את זה הכנסנו.

איציק עמיר: בסדר, אז זה נותן מענה.

שרן השכל: אבל גם אם אין פגרה, והאלימות, שהיא לא פחות קשה, מתבצעת בליגה הנמוכה, ויש להם 30 - 60 יום ללא משחק, וגם זה יכול לקרות?

איציק עמיר: אין דבר כזה אם העונה רצה.

איציק עמיר: ברגע שהיא נתנה אופציה שאני יכול להחיל את זה בתום הפגרה אז זה בסדר גמור.

איציק עמיר: זה נותן מענה.

איציק עמיר: אני מרחיק אותו מכל המשחקים בארץ וחובת התייצבות מהקבוצה שלו.

איציק עמיר: זה נותן מענה.

לינא סאלם: יהיו לנו שאלות ושאילתות האם התקיים משחק או לא, אם מתבטל משחק מסיבות שלא קשורות לשחקן.

לינא סאלם: אנחנו רוצים ליצור ודאות.

לינא סאלם: יש כאן 60 ו-150 ימים.

לינא סאלם: זה כלי הרתעתי אפקטיבי.

לינא סאלם: זה קיים בכל המנגנונים בשפיטה.

לינא סאלם: בסופו של דבר, גם ניתן תמיד לעשות חשיבה מחדש.

לינא סאלם: זו פעם ראשונה שנותן את פרק הזמן הזה של 60 ו-150.

לינא סאלם: לכן, זה כבר הסדר חדש וייחודי.

לינא סאלם: לא ניתן להתעלם ממנו.

לינא סאלם: היועצת המשפטית מעלה משהו שהוא נכון משפטית.

איתן גינזבורג: החיים הם לא רק במידות זמן, אין מה לעשות.

איתן גינזבורג: יש פה גם עניין של משחקים.

איתן גינזבורג: הוא לא יכול להיכנס לעשרה משחקים רצופים.

איתן גינזבורג: זה רק בעבריינות קשה.

לינא סאלם: אבל יש סוגים של ענפים והם מורחקים מכל האצטדיונים בכל ענפי הספורט.

לינא סאלם: ואז אתם יוצרים שאלה - - -

תמי סלע: הרבה משחקים בוטלו בקורונה.

תמי סלע: יכול להיות ששנה זה עשרה.

שרן השכל: ברגע שכתוב שם שאדם זה וזה מורחק לחמישה משחקים רצופים לקבוצה זו וזו, אז ברור ויודעים מה המשחקים.

לינא סאלם: זה לא מידתי, כי אתם נותנים פה הרבה שיקול דעת שיכול להיות עד כדי שנה שלימה או שמונה חודשים.

לינא סאלם: קחו בחשבון שגם קטינים מגיעים למשחקים.

שרן השכל: אבל זה העניין, שזה עונה שלימה.

שרן השכל: יש פה עבריינים חוזרים והמשטרה מכירה את הפנים שלהם.

שרן השכל: הם מגיעים למשחקים האחרונים ויוצרים שם כאוס.

שרן השכל: משפחות וילדים לא יכולים לשבת במגרש בגללם.

שרן השכל: המשטרה כבר יודעת מי הם האנשים האלה, אבל אין להם כלים.

לינא סאלם: פעם ראשונה שנותנים 150 ימים להרחקה חוזרת, ועדיין יש להם את הכלים של בתי משפט.

לינא סאלם: לבוא ולהגיד ש-150 יום זה לא מספיק - - -

איתן גינזבורג: תקבעו 180 יום ללא ימי פגרה.

איתן גינזבורג: ימי הפגרה לא יימנו בתוך ימי ההרחקה.

סימון דוידסון: הזמן הוכפל הרי בחקיקה הזו.

סימון דוידסון: מחריגים את הפגרה, וזהו.

שרן השכל: בסדר, אתם מבינים בכדורגל קצת יותר ממני.

קריאה: אבל נאמר שהפגרה לא מוגדרת בחוק.

סימון דוידסון: פגרה על פי ההתאחדות לכדורגל.

דני חורין: לא.

דני חורין: בחוק הספורט יש הגדרה של פגרה, אבל היא מדברת רק על פגרת הקיץ.

דני חורין: רק על הפגרה שבין העונות.

סימון דוידסון: בסדר, זו הפגרה המרכזית.

מוטי ברונשטיין: אבל יש פגרות בין לאומיות, פגרת מונדיאל.

איתן גינזבורג: אל תסבכו.

איתן גינזבורג: פגרות שייקבעו על ידי התאחדות הכדורגל או הכדורסל – מה שזה לא יהיה.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אבל אני רוצה שיהיה צמוד לזה קנס למי שלא מתייצב, תמי.

תמי סלע: עניין הקנס דורש כמה דברים: ראשית, לקבוע עבירות ספציפיות על הפרת חובת ההתייצבות, וכמו שנאמר פה, לעניין בהקשר הזה.

תמי סלע: ובהמשך, גם כך יש כוונה הרי להפוך את העבירות החדשות פה שנקבעו לעבירות מינהליות, גם את העבירה הזו יוכלו לקבוע כעבירה מינהלית ואז בצידה יש קנס.

תמי סלע: זה התהליך.

שרן השכל: אני רוצה שנצא עם החוק הזה כשאנחנו יודעים שיש קנס למי שלא מתייצב בתחנת משטרה.

תמי סלע: זה לא אוטומטית.

תמי סלע: גם התהליך של עבירות קנס וגם תהליך של עבירות מינהליות דורש - - -

שרן השכל: האם אנחנו לא יכולים להוסיף בסעיף 16 מה שהקראת לנו לפני כן: מי שלא מתייצב דינו קנס עד 2,000 שקל?

תמי סלע: את יכולה לקבוע שדינו קנס, אבל זה עדיין הליך פלילי.

תמי סלע: הוא לא הופך אותו להליך מינהלי.

תמי סלע: בסדר, אפשר לקבוע שדינו קנס.

לילך וגנר: אבל אז זה יהיה פחות ממה שקבוע היום בחוק העונשין - - -

שרן השכל: עם זאת, החלופה של מאסר לא אפקטיבית.

שרן השכל: אני רוצה שהם יידעו שאם הם לא יתייצבו בתחנת משטרה אז הם יקבלו את הקנס הזה.

שרן השכל: זה הדבר האפקטיבי שיש.

לילך וגנר: אנחנו מבינים, אבל התהליך לקביעת עבירות כעבירות מינהליות הוא לא בתיקון הזה כרגע.

לילך וגנר: זה צריך להיות ברור.

שרן השכל: אנחנו כרגע מוסיפים את זה.

שרן השכל: נצא להפסקה של חמש דקות להתייעצות אחר כך.

איתן גינזבורג: מה עם הבעיה עם זה?

איתן גינזבורג: למה אי אפשר?

איתן גינזבורג: אפשר לעשות תיקון עקיף.

לילך וגנר: זו פרוצדורה של קביעת עבירות כעבירות מינהליות בהתאם לחוק עבירות מינהליות.

תמי סלע: הם צריכים לקבוע מי מוסמך לאכוף, מה הסכומים.

תמי סלע: זה איזשהו הליך.

איתן גינזבורג: האם יש לכם התנגדות לעיקרון הזה שמורחק כזה שלא מתייצב בתחנת משטרה יקבל קנס?

איתן גינזבורג: לא להסביר לי עכשיו למה אי אפשר פרוצדורלית.

לילך וגנר: יש לנו התנגדות להפיכת העבירה הכללית של הפרת הוראה חוקית ,על כל ההוראות שקבועות בחוק למניעת אלימות בספורט, לעבירה מינהלית.

לילך וגנר: כפי שהסבירה יפעת רווה, שנאלצה לצאת לישיבה בוועדת חוקה, העבירות צריכות ברורות, פשוטות, נכונות על פניהן.

לילך וגנר: תנאים של הרחקה יכולים להיות תנאים מגוונים ודורשים בדיקות כאלה ואחרות.

לילך וגנר: אמרנו שאין לנו התנגדות לקבוע עבירה קונקרטית, שיהיה ברור שיסודותיה הם קלים, פשוטים ומתקיימים.

לילך וגנר: לשם כך צריך לנסח אותה ולקבוע אותה לפני שקובעים אותה כעבירה מינהלית.

תמי סלע: ואז יוכלו לקבוע אותה כעבירה מינהלית.

תמי סלע: אבל זה לא יהיה דרך זה.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים לעשות תיקון עקיף ולקבוע בסעיף הזה בתוך חוק הספורט שאם הם לא מתייצבים, יהיה קנס של עד 2,000 שקלים שהשוטר ישית על אותו אדם.

לילך וגנר: את זה אי אפשר לקבוע כרגע.

לילך וגנר: כדי לקבוע עבירה כעבירה מינהלית, צריך לעבור את הפרוצדורה של קביעתה לפי חוק העבירות המינהליות עם כל המשתמע משם.

עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה למה אתם רוצים לעשות שינוי כזה כאשר הייעוץ המשפטי הוא מאוד ברור כשהוא אומר שיש תהליך שרק אחריו קובעים שזו עבירה מינהלית, ואז קובעים קנס או מאסר.

שרן השכל: הכנסת סוברנית להכריע האם היא רוצה לקבוע עבירות קנסות או עבירות פליליות או עבירות מינהליות.

שרן השכל: אנחנו רואים לנכון שבעניין העבירה הזו של אי התייצבות כשאדם מעיז.

שרן השכל: זה לא היה קורה בשום מקום אחר שהשוטר קובע חובת התייצבות בתחנת משטרה לאזרח, והאזרח מצפצף על זה ומגיע למשחק ולא מתייצב בתחנת משטרה.

שרן השכל: זה זלזול שאין כמותו.

עאידה תומא סלימאן: הוא גם יכול לא להתייצב ולא להגיע.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, הוא יכול לכבד את צו ההרחקה אבל לא להתייצב במשטרה.

עאידה תומא סלימאן: את מבקשת ממנו להתייצב למשהו כמו שלוש-ארבע שעות בהן הוא צריך לשבת בתחנת משטרה.

עאידה תומא סלימאן: חס וחלילה שלא יישמע שאני מזלזלת באלימות אוהדים, אני כן רוצה שהם ייענשו.

עאידה תומא סלימאן: עם זאת, אני רוצה שנעשה זאת בצורה חוקית נכונה וגם הגיונית.

דני חורין: אנחנו נבקש להגדיר את זה כאן כעבירה, אבל את ההפיכה של זה לעבירה מינהלית לעשות במסגרת המתווה הרגיל כפי שהופכים עבירות מינהליות, כפי הכוונה לעשות גם ביחס לדברים אחרים שנקבעו פה, ואז זה יאפשר תמונה מסודרת.

שרן השכל: אנחנו לא יכולים לעשות תיקון עקיף ולקבוע את זה?

תמי סלע: זה לא שזה בלתי אפשרי.

תמי סלע: זו לא דרך המלך וזה לא התהליך שעושים.

תמי סלע: אני לא יכולה להגיד שזה בלתי אפשרי.

עאידה תומא סלימאן: תיקון עבירות מינהליות הוא בוועדת החינוך והספורט?

קריאה: לא, בוועדת חוקה.

עאידה תומא סלימאן: הנה, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל גם לוועדה זו אין סמכות לשנות חוק של עבירות מינהליות.

עאידה תומא סלימאן: זה בסמכות ועדת החוקה, חוק ומשפט.

איתן גינזבורג: זה לא נכון.

איתן גינזבורג: אם זה תיקון קשור, זה תיקון עקיף, זה מותר.

תמי סלע: כשיש תיקון עקיף זה אפשרי.

תמי סלע: אבל זה באמת לא דרך המלך לעשות את זה כך.

לילך וגנר: מבחינה פרוצדורלית אפשר לעשות תיקון לחוק הזה שקובע עבירות מינהליות תוך כדי הדיון הזה.

לילך וגנר: הנושא הזה לא נבחן על ידינו.

איתן גינזבורג: זו סוגיה של הממשלה, לא סוגיה של הכנסת.

לילך וגנר: שנית, לא נעשה דיון על הסכומים של עבירה חוזרת ושל כל האלמנטים שנמצאים.

לילך וגנר: אם אתם רוצים לדחות את הדיון ושזה ייבחן, אפשר.

לילך וגנר: אבל אני כרגע לא יכולה לתת אישור לעשות משהו שלא בדקנו אותו.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים לדחות את זה.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים לקבוע שזו עבירת קנס של עד 2,000 שקל.

לילך וגנר: זה לא "עד".

לילך וגנר: קנסות לפי עבירות מינהליות הם קנסות קצובים.

איתן גינזבורג: לא "עד", של.

שרן השכל: של 2,000 שקל.

שרן השכל: תודה, איתן.

לילך וגנר: שוב, זה דורש קביעה של כל הנורמה הזו כרגע בחקיקה ראשית, וזה דורש בדיקה.

איתן גינזבורג: גברתי, אנחנו כרגע בהליך של חקיקה ראשית.

איתן גינזבורג: מה הבעיה עם זה?

שרן השכל: אנחנו בחקיקה ראשית ואנחנו עושים את התיקון הזה לאותו חוק.

לילך וגנר: אני לא מצליחה להבין מה אתם רוצים.

לילך וגנר: האם אתם רוצים שזה יהיה עבירה חוזרת ושיחולו על זה כל הכללים?

לילך וגנר: הנושא הזה לא נבחן.

לילך וגנר: אתם הסתכלתם על חוק העבירות המינהליות כדי להחליט מה אתם רוצים להטיל ומה לא?

איתן גינזבורג: לילך, אני רוצה שתיתני פתרונות, לא את הקשיים.

לילך וגנר: ההצעה הזו היא הצעה ממשלתית.

לילך וגנר: כתוב מפורשות בדברי ההסבר שאלה עבירות המינהליות וייקבעו בהמשך.

שרן השכל: ההצעה היא הצעה ממשלתית והיא מגיעה לכנסת לפיקוח ובקרה שלנו.

איתן גינזבורג: עם כל הכבוד לממשלה שהיא רוצה לחוקק, בלי הכנסת אי אפשר לחוקק.

לילך וגנר: הנושא הזה דורש בחינה.

לילך וגנר: אני לא אומרת שאנחנו מתנגדים, אנחנו אומרים שאנחנו צריכים לבחון אותו.

לילך וגנר: אתם רוצים כרגע תשובות מה יהיה גובה הקנס.

שרן השכל: סליחה, אבל אני העליתי את זה בדיון הקודם.

שרן השכל: אני אמרתי שבלי היכולת של שוטרים לנהל את הדבר הזה מול האוהדים, אין שום משמעות לחוק הזה.

שרן השכל: העליתי את זה כבר לפני כן, היו לכם שבועיים לדון בזה.

שרן השכל: אני לא מבינה.

תמי סלע: זה לא דרך המלך, זה אפשרי.

תמי סלע: זה דורש החלטה במספר סוגיות שלא נבחנו.

שרן השכל: זה פשוט לא אפקטיבי.

שרן השכל: אנשי מצפצפים פה על החוק.

שרן השכל: לא מתייצבים בתחנות המשטרה, לא מעמידים אחר כך לדין.

שרן השכל: יש לנו הזדמנות עכשיו לתת להם את הקנס הזה.

שרן השכל: אני לא מבינה.

תמי סלע: הדבר אפשרי והוא קרה במקרים חריגים.

תמי סלע: אבל הוא באמת מדלג על תהליך, שבדרך כלל נעשה בצורה הרבה יותר מסודרת, של קביעת הסכומים בהשוואה לתחומים אחרים, קביעת הגורמים המוסמכים לאכוף, קביעת ההסדרים לגבי הפרה חוזרת, הפרה נמשכת, כפי שנאמר פה.

תמי סלע: יש חוק שמסדיר את זה.

תמי סלע: אם אנחנו עושים זאת פה בלי בחינה, נייצר משהו - - -

איתן גינזבורג: יש בספר החוקים - - -

תמי סלע: יש דוגמאות כאלה.

תמי סלע: בחוק הקורונה יש עבירות כאלה.

תמי סלע: שוב, זה משהו חריג.

תמי סלע: זו לא דרך המלך.

לילך וגנר: בחוק צריכת זנות עשינו עבירה מינהלית בחקיקה ראשית.

איתן גינזבורג: יש עבירה דומה של אי התייצבות בתחנת משטרה?

איתן גינזבורג: האם היא חדשה?

איתן גינזבורג: האם היא לא קיימת?

לילך וגנר: היא חדשה.

לילך וגנר: כפי שהסבירה יפעת רווה, האחראית על הנושא הזה אצלנו, עבירה של הפרת הוראה חוקית ככלל לא מתאימה להיקבע כעבירה מינהלית, ואין לזה כרגע תקדים.

לילך וגנר: אני לא אומרת שאי אפשר לבדוק את זה.

לילך וגנר: הסכמנו כמובן לבחון את הנושא הזה.

לילך וגנר: אני לא יכולה לתת לכם תשובה על אתר.

איתן גינזבורג: האם יש עבירה דומה של הפרת חובה חוקית שלצידה יש עבירת קנס ברמה מינהלית?

לילך וגנר: אנחנו לא מכירים כזו עבירה, ולכן אמרנו שאנחנו צריכים לבחון את גדרי העבודה המוצעת כרגע.

לילך וגנר: אנחנו כמובן מוכנים לעשות את זה.

לילך וגנר: ככל שהיא תענה על הקריטריונים של עבירה מינהלית, היא תהיה ברורה, פשוטה, וקל יהיה להתרשם מההתקיימות שלה, ויהיה ברור מיהו הגורם האוכף, מהו הקנס הקצוב לזה.

לילך וגנר: אנחנו לא נתנגד לזה, אבל זה דורש בחינה.

לילך וגנר: אני לא יכולה להשיב לכם כרגע.

שרן השכל: ומה אם אנחנו כותבים שהעבירה עדיין נשארת נניח עבירה פלילית של העמדה לדין, נניח, או ברירת קנס על פי שיקול דעתו של השוטר?

תמי סלע: ברירת קנס זה גם תהליך בפני עצמו לפי חוק סדר הדין הפלילי.

תמי סלע: בדרך כלל זה גם דורש תהליך בחינה לקבוע את גובה הקנסות בהשוואה לקנסות אחרים.

תמי סלע: שוב, לא שזה בלתי אפשרי.

תמי סלע: זה מאוד חריג לעשות זאת ככה.

שרן השכל: אני מבקשת שתוסיפי את זה לנוסח כרגע.

שרן השכל: עוד מעט ניקח הפסקה קטנה כדי לוודא.

תמי סלע: אתם מדברים רק על העניין של אי התייצבות בתחנת משטרה.

שרן השכל: אי התייצבות גוררת קנס של 2,000 שקלים.

רועי הראל: בתנאים מסוימים, ולא כל האוהדים, אדם שלא הגיע להתייצב והפר לכאורה וצריך לפתוח בהליך פלילי של הפרת הוראה, יש תנאים מסוימים לפי החוק אם אין לו עבר פלילי, דברים של הסדר מותנה.

רועי הראל: בתוך ההסדר שם אפשר - - -, מהליך פלילי, מקנס וכו'.

שרן השכל: אפשר לפטור אותו.

שרן השכל: אין פה חריגים למקרה שאדם לא התייצב בגלל שהוא בבית חולים ודברים כאלה?

רועי הראל: יש.

איתן גינזבורג: לילך, אדם מורחק מהפגנה מסוימת והוא מטריד.

איתן גינזבורג: אומרים לו להתייצב במשטרה בזמן הזה.

איתן גינזבורג: האם יש סיטואציות כאלו?

לילך וגנר: אי אפשר להטיל עליו קנס קצוב.

לילך וגנר: אני לא מומחית לנושא הזה.

לילך וגנר: אי אפשר להרחיק אדם אם הוא לא ביצע עבירה.

לילך וגנר: למיטב ידיעתי, אפשר לקבוע לו תנאים מגבילים.

שרן השכל: אדם פגע באלימות באישה זקנה במהלך הפגנה.

שרן השכל: המשטרה הגיעה ואמרה לו שלהפגנה הבאה הוא מורחק.

שרן השכל: למשל, ההפגנות בבלפור.

לילך וגנר: שוב, אני לא מומחית לזה.

לילך וגנר: ככל שבחוק המעצרים יש סמכות לקצין ממונה לקבוע מגבלות מסוימות לתקופות קצובות שקבועות בחוק.

לילך וגנר: ככל שאדם הפר זאת, הוא עושה עבירה של הפרת הוראה חוקית.

לילך וגנר: לא ידוע לי על שום מצב שמאשרים עבירה כזו כעברה של קנס מינהלי.

לילך וגנר: בשום קונסטרוקציה לא מוכר לי הדבר הזה, ואין לזה תקדים, כמו שאמרנו.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: תמי, קדימה.

תמי סלע: אנחנו בתיקון סעיף 13א, שזה התקופות ההרחקה הארוכות יותר במקרים של הפרה חוזרת.

תמי סלע: משרד הספורט יסביר את שני המקרים האלה ואז נמשיך.

שרן השכל: זה בסדר.

שרן השכל: אפשר להמשיך, אנחנו מבינים.

שרן השכל: גם דנו על זה.

תמי סלע: תיקון סעיף 14.

תמי סלע: אנחנו בסעיף של הכנסת חפץ אסור, סעיף 14 לחוק העיקרי.

תמי סלע: פה יש תיקון.

תמי סלע: יש פה הבחנה בין חפצים אסורים שהם מסוג נשק, סכינים, כלי נשק אחרים, חומרי נפץ, חומר מסוכן כהגדרתו בחוק החומרים המסוכנים, שהם נשארים בתחום הפלילי המובהק, עם ענישה חמורה יותר, לבין חפצים אסורים אחרים שאסור להכניס אותם אבל רוצים לאפשר ענישה אחרת שתאפשר לקבוע את זה כעבירה מינהלית ולהפוך את זה לאכיפה מינהלית של הטלת קנסות בהמשך.

תמי סלע: זו מטרת התיקון הזה.

יואב רם: הדברים נכונים וברורים.

יואב רם: דנו על זה הרבה.

תמי סלע: תיקון סעיף 15 נוסף בעקבות הדיון הקודם.

תמי סלע: זה תיקון לסעיף של איסור התבטאות גזענית או התנהגות עם ביטוי גזעני.

תמי סלע: להוסיף נטייה מינית.

תמי סלע: כלומר, אם זה גם בשל נטייה מינית.

תמי סלע: לא רק צבע.

תמי סלע: זה הביטוי.

שרן השכל: כן, על זה כבר דיברנו.

שרן השכל: אפשר להמשיך.

תמי סלע: תיקון סעיף 16, וזה גם נוסף:

תמי סלע: בסעיף 16 לחוק העיקרי, אחרי "בסעיף זה" יבוא "ובסעיף 16ב".

תמי סלע: למעשה, זה ההגדרה של שדה משחק, שהיא רלוונטית גם לעבירה של יידוי חפץ לשדה משחק.

תמי סלע: לקחנו אותה מסעיף קיים.

תמי סלע: צריך להחיל אותה גם בסעיף הזה.

שרן השכל: בסדר.

תמי סלע: עכשיו התוספת של עבירות חדשות.

תמי סלע: הוספת סעיפים 16ב ו-16ג.

תמי סלע: אחרי סעיף 16א לחוק העיקרי יבוא: "איסור יידוי חפץ 16ב.

תמי סלע: (א) המיידה חפץ, במהלך קיומו של אירוע ספורט או בסמוך לו, לעבר שדה המשחק או לעבר אדם הנמצא במקום שבו מתקיים אירוע הספורט, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין; אני הצעתי פה איזושהי מדרג, ואני מבינה שאין עליו הסכמה, אבל אני כן אציג.

תמי סלע: כיוון שביידוי חפץ כרגע העבירה המוצעת היא מאוד רחבה.

תמי סלע: היא גם לא מגדירה חפץ.

תמי סלע: יכול להיות חפץ שהוא הרבה יותר פוגע, מסכן את הציבור ואת האדם, ויכול להיות חפץ שהוא רק מפר את הסדר.

תמי סלע: רוצים לאכוף את זה בדרכים מינהליות כדי לא לייצר התפרעות וליבוי.

תמי סלע: יש הבדל בין גזרי נייר לבין מישהו שזורק כוס על ראשו של מישהו ויכול לסכן.

תמי סלע: לכן, הצעתי פה לייצר מדרג בין הדברים כדי לא ליצור עבירה כל כך רחבה שחלה גם על התנהגות של מטוס נייר או מישהו ששופך מים באותה מידה כמו מישהו שזורק על מישהו משהו שממש יכול לסכן את שלומו וחייו.

דני חורין: אנחנו חשבנו שלא נדרש המדרג הזה, שבאמת נכון לקבוע שיידוי חפץ אסור.

דני חורין: לגבי גזירי נייר – אני חושב שאפשר יהיה לסמוך בהקשר הזה.

שרן השכל: כן, זה די ברור.

שרן השכל: תמי, נוריד את התיקון הזה.

מוטי ברונשטיין: האם יריקות על אותם אוהדים שעומדים על ספסל נכנס בתוך העניין הזה?

תמי סלע: לא, רוק זה לא יידוי חפץ.

לילך וגנר: עבירת יריקה בדרך כלל נתפסת כעבירת תקיפה כאשר פוגעים באדם בכל צורה שהיא.

לילך וגנר: עבירת התקיפה בחוק העונשין היא עבירה רחבה מאוד.

שרן השכל: תקיפה זה סיפור אחר בכלל.

תמי סלע: זה גם יכול להיכנס לתוך ההתבטאות הגזענית אם זה משפיל, כי זה די רחב שם: קריאה של מילים, צלילים, נהמות, התבטאות חזותית.

תמי סלע: זה יכול להיות סיטואציה, גם אם זה מופנה בצורה שהיא מתאימה לנסיבות, אבל בהקשר הזה של חוק אלימות בספורט.

תמי סלע: אם כן, זהו איסור יידוי חפץ.

תמי סלע: עוד הצעה שהיתה פה זה כן לאפשר בתוך ההגדרה של "חפץ".

תמי סלע: למעט ממנו דברים מסוימים כדי שזה לא יחול על דברים שהם לחלוטין לא מתאימים לשדה הפלילי.

תמי סלע: אתם לא רוצים, אוקיי.

שרן השכל: כן.

תמי סלע: זה הקנס הנמוך.

תמי סלע: שוב, זו עבירה רחבה, שמבחינת הפליליות שלה והקשר בינה - - -

שרן השכל: כאילו התגנבו לתוך האצטדיון?

תמי סלע: בדיוק.

תמי סלע: הקשר בינה לבין האלימות, צריך בכל זאת כשמוסיפים זאת פה בהקשר של חוק איסור אלימות - - -

שרן השכל: זה כאילו אם יש איזה ילד שלא היה לו כסף לקנות כרטיס.

איציק עמיר: לא, בדרך כלל זה לא ילד.

איציק עמיר: מי שנכנס ללא כרטיס אז מדובר במשחקים שיש להם הרבה ביקוש.

איציק עמיר: בדרך כלל קבוצה אורחת שמגיעה מקבלת 10% מסך הכרטיסים.

איציק עמיר: הם מגיעים ליציע הנגדי.

איציק עמיר: נכנסים שניים בקרוסלות.

איציק עמיר: במקום בו יש סורק ידני נכנסים בלחץ על מנת להיכנס פנימה.

איציק עמיר: ברגע שהם נכנסים, הם נכנסים בדרך כלל לאזור של יציע נגדי בו יש נפיצות ומתחילה קטטה ואלימות.

שרן השכל: אני לא יודעת אם זה קשור גם כן לאלימות.

איציק עמיר: נניח ועכשיו את אוהדת, למשל, את מכבי תל אביב.

איציק עמיר: נמכרו 1,300 כרטיסים ואין לך כרטיסים למשחק.

איציק עמיר: את נדחפת לבאר שבע ואת נכנסת כמכבי תל אביב בבאר שבע.

איציק עמיר: הם מזהים אותך שאת לא כי קפצת בגול של הקבוצה.

איציק עמיר: כשתופסים היום את אותם אנשים שנכנסים, מוציאים אותם.

איציק עמיר: כאן הם כן יוכלו לקבל קנס שייצור הרתעה.

עאידה תומא סלימאן: אם אתה רוצה להעניש את אלה שהתפלחו ונכנסו מבלי לשלם על כרטיס אז זה לא אמור להיות בחוק שמדבר על אלימות.

עאידה תומא סלימאן: אם אתה אומר שעצם העובדה שהם נכנסו ליציע אחר גרם לתסיסה, והאוהדים של הקבוצה השנייה נעשו אלימים כלפיהם, אז אתה מעניש את זה שנכנס או את האלימים שתקפו אותם בגלל שהם נכנסו ליציע הלא נכון.

דני חורין: זה לא כניסה ליציע הלא נכון.

דני חורין: זה אנשים שנכנסים ללא כרטיס.

דני חורין: זו הסיטואציה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, תעניש אותם על זה.

עאידה תומא סלימאן: למה בחוק למניעת אלימות?

דני חורין: כי ההבנה של המשטרה היא שזה מה שיוצר אחר כך תסיסה ופוטנציאל לאלימות.

רועי הראל: פירטנו בדברי ההסבר את הקשר שהמשטרה הצביעה עליו בין אותן כניסות בלי כרטיס לבין הפרות הסדר או ליבוי אירועי אלימות כאלו ואחרים.

רועי הראל: עצם זה שקבוצת אוהדים מסוימים נכנסו ללא כרטיס, שהם לא אמורים להיכנס אליו, ובטח אם זה ליציע אחר כי אצלם אין מקום וביציע השני יש מקום כי לא נמכרו הכרטיסים, אבל להם אין כרטיס, בהרבה מאוד מהמקרים זה היה הזרז או המניע לאירועים בעייתיים.

רועי הראל: הלוואי ולא ייכנסו ללא כרטיס.

רועי הראל: כך נוכל להימנע מהעניין.

רועי הראל: אבל זה אחד הכלים למנוע את אותם אירועים.

רועי הראל: אל תיכנס ללא כרטיס למקום שאתה לא אמור להיכנס אליו.

תמי סלע: השאלה היא האם ניסו דרכים אחרות שהן לא - - -

עאידה תומא סלימאן: אני לא מתנגדת לרעיון של הענשתו של מי שנכנס ללא כרטיס.

עאידה תומא סלימאן: אבל למה לעשות את זה סיבתי למקרה שהאוהדים ביציע ההוא נעשו אלימים בגלל שהוא נכנס?

עאידה תומא סלימאן: האם מענישים אותו על זה שהוא ליבה את האלימות?

איציק עמיר: לא מענישים.

איציק עמיר: בסופו של דבר, אנחנו מזהים שאותם אנשים שנכנסים ללא כרטיס הם אותם אנשים שמפרים סדר.

איציק עמיר: עושים ניהול סיכונים.

שרן השכל: אז למה אנחנו לא מגדירים את זה: הנכנס למקום שבו מתקיים אירוע ספורט, שהכניסה אליו מותנית בהצגת כרטיס, ונכנס לאירוע בלא הצגת כרטיס תוך כדי הפעלת אלימות או הפרת סדר אז דינו קנס כאמור בזה וזה?

שרן השכל: אתה מתאר מצב שבו כולם נדחפים ודוחפים.

איציק עמיר: לא, אמרתי על שני אנשים שנכנסו בקרוסלה.

איציק עמיר: מזהים שאותו אדם נכנס בקרוסלה בלי כרטיס.

איציק עמיר: הוא עדיין לא הפר סדר, אבל כנראה שאחרי דקה-שתיים כבר היתה הפרה סדר.

איציק עמיר: הוא צריך לדעת פה ולנהל סיכונים.

איציק עמיר: אני רוצה למנוע, אני לא רוצה לחכות להפרת סדר.

עאידה תומא סלימאן: אם אתה רוצה למנוע אז אפשר לעשות הרבה דברים.

רועי הראל: עושים הרבה מאוד דברים.

רועי הראל: זהו אחד מהכלים.

תמי סלע: יש פה הנחות מרחיקות לכת.

עאידה תומא סלימאן: יש הבדל בין להעניש אדם על משהו שאין לו שליטה עליו.

שרן השכל: מה אתה עושה כשאתה רואה הפרת סדר שכולם נדחפים בכניסה?

סימון דוידסון: לא זה העניין.

סימון דוידסון: הם אומרים שאותם אנשים שנכנסים ללא כרטיס, הם אלו שיגיעו בסוף ליציע שהוא לא של הקבוצה שלהם.

סימון דוידסון: בגלל שהם מגיעים ליציע שהוא לא של הקבוצה שלהם, יש סיכוי גדול מאוד שתהיה אלימות והתלהטות.

סימון דוידסון: אתם רוצים למנוע את זה.

רועי הראל: בואו נשים את האירוע בהקשר הנכון שלו.

רועי הראל: לא מדובר באוהד שהגיע ואמרו לו: אין לך כרטיס, אתה לא יכול להיכנס, והוא הסתובב והלך.

רועי הראל: זה לא האוהדים האלה.

איציק עמיר: את יכולה להקיש גם בהרחקה, כך שאם יש לך 60 יום הרחקה אז בניהול סיכונים של אותו אוהד הוא יימנע מהעבירה.

איציק עמיר: אם הוא יידע שהוא יקבל בקצה כרטיס, הוא לא יעשה את זה.

שרן השכל: איך אתה מפריד בין אירוע שאדם נכנס בכוונת מכוון לאזור של אוהדים אחרים ותוך כדי הפרת סדר לבין קבוצה של חמישה ילדים שחתכו את הגדר ונכנסו כדי לצפות בספורט והמשטרה תפסה אותם מתגנבים פתאום לתוך הגדר?

קריאות: זו עבירה פלילית לעשות דבר כזה.

קריאות: זה גרימת נזק יותר משמעותי.

תמי סלע: השאלה היא על מה באים להגן.

תמי סלע: האם על זה שאנשים ישלמו וייכנסו כדין או מפני אלימות?

תמי סלע: גם מי שנכנס עם כרטיס יכול לגרום לאלימות, לאו דווקא אלו שהם בלי כרטיס.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אני רוצה להפריד בין המקרים האלה.

שרן השכל: אתם יודעים, אלו ילדים קצת פרחחים.

שרן השכל: הם מגיעים ממצב סוציו-אקונומי נמוך.

שרן השכל: אין להם כסף.

שרן השכל: זו הקבוצה שהם הכי אוהדים ופתאום זה ליד הבית.

איציק עמיר: ראינו בגמר האליפות את אלו שהגיעו מהפרבר בצרפת ממצב סוציו-אקונומי נמוך, שפרצו ונכנסו בלי כרטיסים וגרמו שם להפרות קשות.

שרן השכל: אנחנו לא צרפת ולא בלגיה ואנגליה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אתה שופט אנשים לפי הכוונות שאתה מייחס להם.

תמי סלע: זה עבירה פלילית.

תמי סלע: גם אם יש כוונה להפוך אותה למינהלית, כרגע זו עבירה פלילית.

איציק עמיר: בסופו של דבר, ראינו שהאנשים האלה שמשתמשים בשיטה הזו נכנסים, ובסוף אנחנו נתקלים בהם בהפרות הסדר.

איציק עמיר: אנחנו רוצים ליצור מניעה של המהלך הזה.

עאידה תומא סלימאן: את שומעת מה שהוא אומר?

עאידה תומא סלימאן: יש אנשים שמתפלחים ואין ביכולתם לשלם עבור הכרטיס.

עאידה תומא סלימאן: זה לא אומר שאני מסכימה שהם ייכנסו בצורה שכזו.

עאידה תומא סלימאן: אבל אתה מלכתחילה מניח שלמי שעושה זאת יש כוונת תחילה לעורר מהומות ולהפר את הסדר, ואתה שופט אותו כבר על זה.

עאידה תומא סלימאן: זה לא בסדר.

איציק עמיר: אם מישהו יתפלח עכשיו לשלמה ארצי, לא יקרה כלום בפנים ברגע שהוא נכנס.

איציק עמיר: אבל אם אוהד באר שבע, שאין לו כסף, יתפלח והוא ייכנס למכבי תל אביב, עצם היותו שם, גם אם אין לו כוונה להפר סדר, ויזהו שהוא יקפוץ ושהוא אוהד קבוצה נגדית, יתקפו אותו ותהיה לנו קטטה.

עאידה תומא סלימאן: הוא אשם בזה שתקפו אותו.

איציק עמיר: הוא אשם, כי ברגע שהוא נכנס לקבוצה נגדית תהיה שם אלימות והפרת סדר.

סימון דוידסון: עאידה, את צריכה להבין.

סימון דוידסון: מגרש כדורגל זה עולם של הרבה מאוד יצר ואנרגיות, ולפעמים גם שנאה בין קבוצות.

סימון דוידסון: מספיק שיהיה דבר קטן.

סימון דוידסון: כשאוהדי מכבי רואים חולצה אדומה, הם לא ישנים בלילה.

סימון דוידסון: זה התלהטות יצרים.

עאידה תומא סלימאן: איך אתם מדברים על האוהדים ועל מה זה עושה במשחק כזה.

רועי הראל: לא דיברנו בהכרח על אוהדים.

רועי הראל: בקולנוע אין תחרות.

רועי הראל: באירועי ספורט זה תמיד תחרותי, בלי קשר ליריבויות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים שזה תחרותי, ואנחנו רוצים למנוע שהתחרות הזו תזלוג לאלימות.

עאידה תומא סלימאן: אבל בתהליך הזה יש גם צורך שלא לדרוס אנשים בדרך, שבגלל שייחסת להם כוונות מסוימות, אתה כבר שולל מהם איזשהו דבר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאפשר להעניש מישהו על זה שהוא התפלח ונכנס מבלי לשלם עבור כרטיס, אבל לא בהכרח לייחס אליו כבר שהוא התסיס וגרם למקרה אלימות.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שאתם אומרים.

רועי הראל: מי שתקף אותו יואשם בתקיפה.

רועי הראל: אותו אדם לא יואשם בתקיפה ובאלימות.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לתת לו את העונש שאתה נותן לאדם שהתנהג באלימות.

רועי הראל: בוודאי שזה לא אותו עונש.

עאידה תומא סלימאן: אתה שולל ממנו ואתה מרחיק אותו לאותה תקופה של 30 עד 60 יום.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה לא אותה רמה של עבירה ואי אפשר לתת להם אותה ענישה.

רועי הראל: אנחנו לא בעולם ההרחקות.

רועי הראל: אדם בלי כרטיס זה עבירת קנס.

רועי הראל: מי שיתנהג בצורה מפריעה, יורחק.

רועי הראל: מי שיהיה אלים, המשטרה פה.

סימון דוידסון: אתם צריכים להבין דבר אחד.

סימון דוידסון: אני מדבר על זה כבר שמונה חודשים.

סימון דוידסון: החוק הזה נולד בגלל אלימות מאוד קשה במגרשים.

סימון דוידסון: אני כל הזמן אמרתי שהרצח הבא כבר צבוע על הקיר במגרשי הספורט.

סימון דוידסון: עשו את החקיקה הזו, ואני מברך את המשרד לביטחון הפנים ואת משרד הספורט ואת משרד המשפטים.

סימון דוידסון: זה לא נולד סתם.

סימון דוידסון: בסופו של דבר, אנחנו צריכים לשמור על האוהדים ועל האנשים שנכנסים למגרשים.

סימון דוידסון: זו לא המצאה של המשטרה.

סימון דוידסון: אני מבין מה שאתם אומרים.

סימון דוידסון: אותם אנשים שמנסים להתפלח בדרך זו ואחרת ושנכנסים ליציע שהוא לא שלהם, יכולים לגרום להתלהטות מאוד מאוד גדולה.

סימון דוידסון: אין לנו ברירה.

סימון דוידסון: אנחנו צריכים לעצור את זה גם על ידי קנסות.

סימון דוידסון: אין דרך אחרת.

תמי סלע: לא, יש כל מיני דרכים אחרות שעלו בהקשר הזה.

תמי סלע: זו עבירה רחבה.

סימון דוידסון: כן, אבל אנחנו כל הזמן נשמור על זה וזה.

סימון דוידסון: בסוף צריך שיהיה חוק שיהיו לו גם שיניים.

תמי סלע: השאלה היא האם זה מתאים לשדה הפלילי, והאם זה מספיק קשור לאלימות.

סימון דוידסון: הענישה שהם אומרים זה לא ענישה של אלימות.

תמי סלע: לא.

תמי סלע: כרגע זו עבירה פלילית.

תמי סלע: נכון שיש כוונה להפוך אותה לעבירה מינהלית.

דני חורין: להבדיל מהעבירה הראשית בחוק העונשין, שמתייחסת לסיטואציה שמישהו קיבל דבר במרמה או דברים מהסוג הזה, זה יאפשר להפוך את זה לעבירה מינהלית בהקשר הספציפי המדויק הזה של הכניסה לאירוע ספורט ללא כרטיס, עם הפוטנציאל אחרי זה לאלימות שנגזרת מזה.

דני חורין: זו המטרה.

תמי סלע: עלה גם רעיון של כיוון כמו שיש בנסיעה ללא כרטיס בתחבורה הציבורית.

תמי סלע: יש תעריף מוגדל, וזה לאו דווקא פלילי.

תמי סלע: תעריף מוגדל למי שנכנס ללא כרטיס, שהוא גבוה יותר מהסכום של - - -

דני חורין: זה יוצר מנגנון מינהלי מורכב, שאני חושב שהוא לא מתאים פה.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אני לא יודעת אם זה אפקטיבי מבחינת האלימות.

שרן השכל: זו השאלה.

שרן השכל: כשאתה מטיל קנס על מישהו שנכנס ללא כרטיס, אותו אדם הוא לא בהכרח אלים.

שרן השכל: נניח ש-50% הם אלימים ומייצרים איזושהי פרובוקציה או אלימות, ואז המשטרה תופסת אותם אחר כך על האלימות הזו.

סימון דוידסון: זו הרי לא איזה המצאה.

סימון דוידסון: בטוח שיש הרבה מקרים, שהם יודעים עליהם, שהאנשים האלה מתפלחים לא ליציע שלהם כי אין מקום, ואז מתחיל - - -

רועי הראל: גברתי, את כאילו אומרת לנו: תבחנו את אותו אדם שנכנס בלי כרטיס בדיעבד אם היה אירוע אלימות ואם הוא היה קשור אליו.

רועי הראל: אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

רועי הראל: יש שיקול דעת האם להטיל את הקנס או לא על ילדים.

רועי הראל: לא נראה לי שהוטלו קנס.

סימון דוידסון: גם לא צריך לתת מתנות לאנשים שעושים את זה.

שרן השכל: מה גובה הקנס?

תמי סלע: לא, עוד לא.

תמי סלע: הקנס זה 14 אלף ו - - -, הקנס המרבי.

רועי הראל: כיום הכנסנו את העבירה כעבירת קנס פלילי על מנת לאפשר בעתיד להפוך אותה לעבירה מינהלית.

רועי הראל: בקנס הפלילי סמכות בית המשפט היא 14,000.

רועי הראל: אבל זה רק בסיום הליך פלילי אם יוגש נגדו כתב אישום פלילי.

תמי סלע: זה עונש מרבי ועבירה פלילית.

רועי הראל: הרעיון הוא להפוך את זה לעבירה מינהלית, לקנס מופחת, שגם אז יהיה שיקול דעת להטיל קנס או לא.

רועי הראל: אנחנו לא יכולים לבחון את זה רק בסוף הדרך, וכשהוא נכנס בלי כרטיס ואולי הוא הותקף אז נגיד: אם לא היית נכנס זה לא היה קורה.

רועי הראל: אנחנו לא יכולים לבחון את זה אז.

קריאה: זו גם איזושהי בחינה שהיא לא מתאימה לאכיפה מינהלית.

שרן השכל: זה בדיוק העניין הסיפור של חוסר ההתייצבות.

שרן השכל: קבענו שאנחנו נקבע את זה כעבירה פלילית עם קנס, על חוסר התייצבות בתחנת משטרה.

שרן השכל: לאחר מכן, אני מבינה שמשרד המשפטים יהפוך את זה לעבירה מינהלית.

רועי הראל: כתבנו את זה במפורש בדברי ההסבר.

שרן השכל: אז כן, זו עבירה פלילית עם קנס בצידה עד 2,000 שקלים.

תמי סלע: לא, כרגע הקנס הוא לפי חוק העונשין.

תמי סלע: זה מרבי של 14,400.

תמי סלע: רק בית משפט יכול לתת אותו, לא השוטר.

רועי הראל: כשיהיה קנס מינהלי, השוטר או העובד שהשר הסמיך יוכל לתת.

רועי הראל: אנחנו כותבים בדבר ההסבר.

רועי הראל: הרעיון להכניס אותן כעבירות פליליות ברף הכי נמוך כאן כדי שבעתיד, אם זה יהיה מתאים, לקבוע אותן כעבירות מינהליות, ואז להוריד את הסיפור - - -

תמי סלע: אני רוצה להציע הצעה.

תמי סלע: כיוון שהם מציעים פה עבירות באמת רחבות הדורשות מדיניות אכיפה ברורה, למשל, לגבי קטינים, ובסיטואציות שהן בכלל לא נראות קשורות לאלימות, כן לחייב פה באיזושהי הוראה קביעה של מדיניות אכיפה ופיקוח, כמו שנעשה פה ושם בחוקים מסוימים, שתתייחס גם לאוכלוסיות מיוחדות, שתחייב אותם לקבוע משהו כלל ארצי ושוויוני, וגם הנגשה של פניות הציבור, של הבקשות, וכשיהיו בקשות להישפט אז שזה יהיה רלוונטי, וכל ההליך מנגד, כי זה חיכוך מורכב בין ציבור למשטרה, ויהיו אולי גורמים אחרים שיוסמכו לפקח בהמשך ויהיה חשוב ליצור אחידות באכיפה שלהם.

תמי סלע: אולי לחייב את הדבר הזה כבר בחוק.

אורי בוצומנסקי: צריך לשים לב שאנחנו עדיין לא בעולם האכיפה המינהלית פה בחוק.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: אז לא צריך שההוראה תכתוב את זה במפורש.

תמי סלע: אבל היא תחייב אכיפה אחידה ושוויונית שכל הגורמים המוסמכים יצטרכו לפעול לפיה.

תמי סלע: הרי ממילא היתה כוונה פה לקבוע הנחיות לגבי מדיניות האכיפה, בטח בעבירות כאלה רחבות.

תמי סלע: רק לתת לזה איזה עיגון.

תמי סלע: הכשרה לגורמים שמוסמכים לאכוף.

לילך וגנר: תמי, השאלה אם צריך לעשות את זה בהתחשב בסעיף 15 לחוק העבירות המינהליות והנחיית היועץ בנוגע לעבירות המינהליות, שממילא מחייבת קביעת מדיניות העמדה לדין ואכיפה בהקשר של מקרים שבהם הגורם האוכף מעמיד לדין בדרך הרגילה של כתב אישום במקרים החמורים, אז ממילא נדרשת מדיניות העמדה לדין.

תמי סלע: כן, כשזה יהפוך לעבירה מינהלית.

תמי סלע: אבל כרגע מחוקקים את זה כעבירות פליליות, ואני לא יודעת בדיוק מתי זה יהיה.

תמי סלע: וחשוב שבכל מקרה זה יהיה מעוגן כי העבירות הן מאוד רחבות, וגם לגביהן צריך מדיניות, כמו יידוי חפץ, שיש בו מנעד מאוד רחב של אירועים.

תמי סלע: חלקם מסכני שלום וציבור, וחלקם מייצרים אווירה כללית של הפרת סדר.

לילך וגנר: שוב, לשיקולכם כמובן.

לילך וגנר: אני חושבת שהנושא הזה כרגע לא נדרש כי ממילא התביעה המשטרתית והמשטרה יצטרכו לגבש מדיניות של הממשקים בין העבירות שקיימות כרגע בחוק איסור אלימות בספורט, והעבירות הנוספות שהכנסת תאשר, לבין העבירות הקיימות היום בחוק העונשין, למשל, שיש בהן ממשק מסוים עם העבירות האלה.

לילך וגנר: המקרים החמורים ייכנסו לחוק העונשין, המקרים הפחות חמורים יהיו במסגרת החוק הזה.

לילך וגנר: לכן, ממילא אלו דברים שיצטרכו לעצב את המדיניות לגביהם.

לילך וגנר: לכן, אני חושבת שזה פחות נדרש בהקשר הזה.

תמי סלע: אני מבינה שהכוונה היא לעשות את זה, אבל הכנסת יכולה גם לחייב את זה לאור זה שהצד השני של הכלים להתמודדות עם האלימות, שהם רחבים והם באמת מאפשרים התמודדות יותר יעילה, הוא גם לשמור על האוהדים, על זכויות הציבור שמגיע, ולאפשר לו בצורה נגישה לפנות ולבטל, ליצור קשר עם גורמים ולא לרדוף אחריהם ולחפש אותם.

תמי סלע: וכן, שזה יהיה אחיד ולא שונה בין סוגים של משחקים וליגות בכירות כאלה ואחרות, ועם התחשבות בקטינים ובכל מיני סיטואציות ייחודיות.

תמי סלע: אני לא רואה עם זה בעיה.

אורי בוצומנסקי: במה זה שונה מעבירות אחרות?

אורי בוצומנסקי: כלומר, האמירה שהאכיפה צריכה להיות אחידה ושוויונית היא נכונה תמיד, גם אם לא נכתוב את זה.

תמי סלע: קובעים פה עבירות מאוד רחבות.

תמי סלע: נכון, הכוונה היא לעשות אותן כמינהליות, אבל כרגע הן פליליות.

תמי סלע: יכול להיות שיסמיכו גם גורמים נוספים לאכוף אותן.

תמי סלע: לא יודעים כרגע, אבל כן מדובר על כוונה כזו.

תמי סלע: כיוון שבגדול הרי לא רוצים לעודד כניסת משטרה לאירועים כאלה אז אני מניחה שתהיה כוונה לעשות את זה.

תמי סלע: זה להחלטתכם.

תמי סלע: אני חושבת שזה נותן איזשהו איזון לכלים החריגים שיש פה.

תמי סלע: ההצעה היא לקבוע איזושהי הוראה שמחייבת קביעת מדיניות אכיפה ופיקוח, תוך התחשבות באוכלוסיות מיוחדות, והנגשה.

תמי סלע: יש הוראה בחוק סמכויות מיוחדות של הקורונה לגבי חלק מהדברים, ואפשר לעשות ברוח ההוראה הזו.

תמי סלע: יש אוכלוסיות מיוחדות, גם הכשרה ייעודית לגורמים שמוסמכים לאכוף, גם הפרסום של ההוראות בעניין פניות הציבור.

תמי סלע: הוראה נפרדת.

אורי בוצומנסקי: אני מכיר את התחום.

אורי בוצומנסקי: הסעיף הספציפי מחוק סמכויות הקורונה הוא סעיף של מינהלת הקורונה, שאמורה היתה להנחות גם את הרשויות המקומיות וגם את - - -

תמי סלע: לא להעתיק את הסעיף הכולל הזה, אלא ברוח הדברים לחייב קביעת מדיניות פיקוח ואכיפה בהתחשב בהיבטים השונים.

תמי סלע: פה זה נדרש במיוחד.

תמי סלע: יש פה כלים חריגים ורחבים שחלים על מנעד מאוד רחב של מצבים.

שרן השכל: תמי, אנחנו נשאיר את זה בינתיים כך.

מוטי ברונשטיין: לגבי אוהד שפרץ לכר הדשא, שבמקרה הטוב יצטלם לטיק טוק, ובמקרה הגרוע התסיס והפריע לקהל השני - אם אני מבין נכון, אין קנס מינהלי לאוהד מהסוג הזה היום?

מוטי ברונשטיין: יש עונש מאסר של שנה, שכנראה מעולם לא נגזר.

שרן השכל: לא הכנסתם לפה משהו בעניין הזה.

שרן השכל: למה שלא נכניס גם כן סעיף לפריצה לתוך מגרש?

תמי סלע: לא, יש איסור כניסה לשדה משחק.

תמי סלע: יש כבר היום.

תמי סלע: שנת מאסר, - - - לזה גם קנס, אבל קנס פלילי.

תמי סלע: אבל כשיה

תמי סלע: פכו למינהלי - - -

רועי הראל: בכל עבירה פלילית, כמו עבירה של שנת מאסר בכניסה למגרש, לפי חוק העונשין יש לבית המשפט סמכות גם להטיל קנס.

רועי הראל: זה בלי קשר.

רועי הראל: זה קיים כבר כיום.

רועי הראל: אם נהפוך את זה בעתיד לקנס מינהלי - - -

מוטי ברונשטיין: למה לא להפוך את זה עכשיו לקנס מינהלי?

מוטי ברונשטיין: במה זה שונה?

קריאה: זה הכנה לקנס מינהלי, אין עדיין.

איציק אמיר: מרבית האירועים של איסור כניסה לשדה משחק מטופלים היום בהסדר מותנה במשטרת ישראל כיוון שמדוב לרוב באוהדים נורמטיביים ללא הרשעות קודמות.

איציק אמיר: ואני לא מדבר על אירוע כניסה לשדה משחק, כפי שהיה עם ערן זהבי, שמתלוות לזה עבירות פליליות כמו תקיפה.

איציק אמיר: זה כמובן כתב אישום, ולפעמים גם כתב אישום עם בקשת מעצר עד תום ההליכים.

איציק אמיר: בשנה שעברה היה אירוע בפתח תקוה כשאוהד של אחת הקבוצות נכנס ותקף שחקן, וזה הוגש בכתב אישום, בקשת מעצר עד תום ההליכים.

איציק אמיר: מרבית האירועים האלה הם של אנשים נורמטיביים, ולא מעט ילדים.

איציק אמיר: כמובן שילדים זה אירוע אחר, זה טיפול מותנה וכו'.

איציק אמיר: לגבי בגירים שעומדים בקריטריונים זה הסדר מותנה.

איציק אמיר: היתרון בהסדר מותנה הוא שתוך חודשיים סוגרים את העניין, שזה כולל גם פיצוי וגם הרחקה מהמגרשים עד שנה.

איציק אמיר: בהסדרת מותנה יש סמכות להרחיק בהסדר בחתימה.

איציק אמיר: זאת אומרת, התיק נסגר בעילה של הסדר מותנה כיוון שמדובר באוהדים נורמטיביים שאין להם הרשעות בחמש השנים האחרונות, וזה כולל, בין היתר, פיצוי והרחקה מהמגרשים.

איציק אמיר: זה נראה לי פתרון די אופטימלי.

איציק אמיר: תוך חודשיים גם מסתיימת הסאגה הזו ואנחנו לא נגררים בבתי משפט שנה-שנתיים ועוד.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: נמשיך.

סימון דוידסון: אין לנו שום דבר בחקיקה הזו עם כיבוי, נכון?

סימון דוידסון: למרות שיש פה נציג של כיבוי והייתי רוצה להעלות נושא מסוים.

סימון דוידסון: אבל אני לא רוצה לעכב את החקיקה.

שרן השכל: לגבי איסור כניסה לאירוע לא כרטיס – אתם אומרים שהשלב הבא הוא לא לעשות את זה פלילי אלא לעשות את זה מינהלי.

שרן השכל: אנחנו יכולים לעשות הוראת מעבר, שעד שלא מכניסים את זה לעניין המינהלי אז זה לא תקף.

שרן השכל: זה יהיה תקף ברגע שיכניסו את זה למינהלי.

תמי סלע: האם יש אפשרות כזו לקבוע שתחילת ההוראה, כדי שזה לא ייאכף כעבירה פלילית?

תמי סלע: ההצעה היא שהכניסה לתוקף של ההוראה לגבי איסור כניסה ללא כרטיס תהיה כשהיא תהפוך לעבירה מינהלית כדי שהיא לא תיאכף כעבירה פלילית.

תמי סלע: צריך כמובן לנסח את זה.

לילך וגנר: אני לא מכירה הסדרים כאלו.

לילך וגנר: כרגע קשה לי לחשוב על פתרון.

לילך וגנר: לפי ההגדרה של עבירות כעבירות מינהליות לפי חוק העבירות המינהליות, הן חייבות להיות עבירות.

לילך וגנר: אם הן לא נכנסות לתוקף אי אפשר להפוך אותן להיות עבירות מינהליות.

לילך וגנר: לכן, אי אפשר להתנות את קיומה של העבירה בהפיכתה לעבירה מינהלית.

לילך וגנר: זה כמו ביצה ותרנגולת.

לילך וגנר: אני לא רואה כרגע פתרון, לא חשבנו על זה.

שרן השכל: כמה זמן אתם חושבים שייקח לכם לעשות את זה?

לילך וגנר: לגבי התהליך של עבירות מינהליות – נקבל טיוטה של התקנות ממשרד הספורט.

לילך וגנר: בדיוק דיברתי עם היועץ המשפטי של המשרד.

לילך וגנר: הם יעשו את זה במהירות האפשרית.

לילך וגנר: זה מגיע אלינו, ואצלנו זה מטופל בזריזות.

לילך וגנר: אלו תקנות שמועברות לאישור ועדת החוקה.

סימון דוידסון: האם אנחנו מסיימים את זה עד תחילת העונה?

סימון דוידסון: מה הבעיה באישור ועדת החוקה?

סימון דוידסון: ועדת החוקה תמשיך לעבוד, הכול בסדר.

סימון דוידסון: גלעד קריב יהיה פה כל יום, אל תדאג.

דני חורין: יש פרוטוקול בחוק הזה, אנחנו נעשה הכול הכי מהר.

דני חורין: קשה לי להתחייב על מועד ספציפי.

שרן השכל: האם זה עניין של שבועות?

דני חורין: זו הכוונה.

שרן השכל: אז בואו נעשה תחילה, נניח, של 60 יום.

אורי בוצומנסקי: צריך שים לב שסעיף 1(ג) לחוק העבירות המינהליות מדבר גם על תחולה רטרואקטיבית אם טרם החל המשפט לגבי אותן עבירות.

רועי הראל: כלומר, גם אם נפתח הליך פלילי נגד האוהד, ואחר כך העבירה נקבעה כמינהלית, אז כל עוד לא הוגש כתב אישום אפשר רטרואקטיבית להחיל אותה כמינהלית.

רועי הראל: סליחה, זה אם לא התחיל המשפט.

רועי הראל: לא כתב אישום.

תמי סלע: על העבירות הפליליות הנוספות לקבוע תחילה קצת יותר מאוחרת של 60 יום כדי לאפשר את התהליך.

רועי הראל: למה לאחר את זה על יידוי חפץ?

רועי הראל: אלו דברים שקורים היום.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: אני מדברת רק על 16ג, על כניסה למקום.

תמי סלע: לגבי יידוי חפצים שהם ממש מסכני חיים – יש הרי היום גם עבירות וכלים ומשתמשים.

תמי סלע: פה הכוונה היא למקרים פחות חמורים ושרוצים להשתמש בעבירה המינהלית, אז יכול להיות שזה כן שייך.

אורי בוצומנסקי: תמי, הפתרון שלך אמור לטפל במקרים שיוגש כתב אישום ב-60 הימים האלה?

תמי סלע: זה לא בדיוק פתרון.

תמי סלע: זה רק נותן לזה איזושהי דחייה כדי להגביר את הסיכוי שהשימוש בעבירות האלה יהיה שימוש מינהלי, וכבר תהיה הסדרה של זה כעבירה מינהלית עד שיתחילו לאכוף את זה ולא לפני כן כעבירה פלילית בלבד.

אורי בוצומנסקי: שוב, התחולה הרטרואקטיבית תאפשר לי - - - מינהלית אם לא החל המשפט.

תמי סלע: אז איך אתם מציעים להבטיח שיעשו בזה שימוש בשדה המינהלי ולא בשדה הפלילי?

לילך וגנר: כפי שהסביר אורי, זה דווקא קל.

לילך וגנר: אם כבר התחיל הליך משפטי פלילי, הוא חייב להיות מומר בקנס מינהלי.

לילך וגנר: זה דווקא נותן מענה למקרה הזה.

לילך וגנר: אנחנו יודעים היום שהחשש של הוועדה הוא מקרה הפוך.

לילך וגנר: שמאחר וההליך הפלילי הוא הליך שכרוך בהגשת כתב אישום, וגם פרוצדורה משפטית מורכבת, אז הקושי הוא בדיוק הפוך – שהנושא הזה לא ייאכף.

לילך וגנר: מבחינתנו, אני חושבת שזה נותן פתרון.

תמי סלע: מה נותן פתרון?

לילך וגנר: העובדה שאם התחיל הליך פלילי ולאחר מכן זה יהפוך להיות מינהלי, אז זה יומר בקנס המינהלי.

שרן השכל: אנחנו נקבע תחילה לדבר הזה בתוך 30 יום.

שרן השכל: גבי, בבקשה.

גבי לסקי: תודה, כבוד היושבת-ראש.

גבי לסקי: סליחה, עכשיו נכנסתי ושמעתי רק את הסוף.

גבי לסקי: לגבי הסדר מותנה – חייבים לומר שלמי שיש תיק מב"ד פתוח, גם חמש שנים אחורה, גם אם זה על משהו קטן כמו קנאביס, לא יהיה זכאי להסדר מותנה.

גבי לסקי: אלו דברים שחייבים לומר על השולחן.

גבי לסקי: זה גם אדם נורמטיבי.

גבי לסקי: העובדה שהמשטרה לא סוגרת מהר מב"דים ושזה לוקח הרבה זמן, אז יכול להיות שגם אם אתם רוצים לצייר פה תמונה שזה לא הליך פלילי אלא הסדר מותנה, אז יש הרבה אנשים שלא יהיה להם הסדר מותנה בגלל הדבר הזה, בגלל המב"ד.

תמי סלע: כל עוד זה לא מינהלי כרגע, ועושים בזה את השימוש, וזה גם רישום פלילי שיכול לפעמים לפגוע בכל מיני הקשרים כמו תעסוקה וכו'.

תמי סלע: זה לא פשוט שהשימוש בעבירות כל כך רחבות יהיה בשדה הפלילי.

תמי סלע: זה יכול לחול באמת על סיטואציות שלא כל כך קשורות תמיד לאלימות.

תמי סלע: אלה אנשים נורמטיביים.

תמי סלע: גם את הצד הזה צריך לזכור.

תמי סלע: לכן, חשבתי שכדאי הוראה כללית מדין הפיקוח והאכיפה שקצת מאזנת.

גבי לסקי: שנית, על פי הסדרים היום, המשטרה לא אמורה להיכנס לתוך המגרשים.

גבי לסקי: איך אפשר יהיה לאכוף את זה על פי החוק הזה מבלי שהמשטרה תיכנס?

גבי לסקי: אתם משנים את ההסדר הקיים במגרשים.

גבי לסקי: המשטרה נמצאת מחוץ ליציע והסדרנים הם אלה שמטפלים בבעיות.

גבי לסקי: אם ישנם אירועים והמשטרה היא זו שצריכה ללכת ולעצור אנשים אז זה אומר שאנחנו נותנים עכשיו היתרים או שההסדר הקיים שהמשטרה לא בפנים משתנה.

גבי לסקי: הסדרנים אמורים לטפל בהפרות סדר ביציע.

רועי הראל: התיקון הזה לא משנה את המציאות שאת מתארת.

רועי הראל: המשטרה לא תחזור להיות בתוך היציעים מתחילת המשחק.

רועי הראל: לא זו הכוונה.

יואב רם: היא תמשיך להיכנס אך ורק במקרה שבו יש הפרות סדר ביציעים כפי שהיא נכנסת היום.

יואב רם: רק שיהיה לה כלי נוסף להשתמש בו לצורך - - -

אורי בוצומנסקי: שוב, חלק גדול מהעבירות מבוצעות בכלל מחוץ למגרש.

גילעד ניצן: סליחה, אבל בדיון הקודם נאמר שבשביל לתת את הקנסות, השוטר צריך לראות את העבירה.

רועי הראל: הוא יכול לראות במצלמה ולקבל עדויות מהקבוצה.

רועי הראל: אם אדם יידה חפץ ולא ראו מיהו, אבל הגיעה עדות עליו אז זה כמו הליך פלילי אחר.

איציק עמיר: הוא גם יכול לתת את זה במחצית או בסוף המשחק.

איציק עמיר: אם ראיתי מישהו עכשיו אז אני לא עולה אלא בא איתו בחשבון אחרי זה.

סימון דוידסון: זה הדבר הכי חכם שאמרנו היום פה בוועדה.

סימון דוידסון: צריך להקפיד על הדבר הזה.

סימון דוידסון: דיברנו זה שאפשר להשתמש במצלמות, ועל עדויות ועל סמויים.

סימון דוידסון: הדבר הכי מסוכן הוא להיכנס להר הגעש הזה.

סימון דוידסון: צריך לתפוס את האנשים האלה כשהם לא בתוך ההמולה הזו.

סימון דוידסון: אני אומר לכם מידיעה, וגם מהארגונים של האוהדים, שככל ששוטרים ייכנסו פחות לתוך הר הגעש הזה, כך נמנע הרבה מאוד התלהמות.

איציק עמיר: ההנחיות יהיו שאם זיהיתי אדם, אני מחכה לו בחוץ או בסוף המשחק ונותן לו את הדוח, ולא נכנס פנימה.

סימון דוידסון: מדהים.

סימון דוידסון: שרן, זה מאוד מאוד חשוב.

סימון דוידסון: הוא אומר שבעזרת המצלמות, העדויות והסמויים שיהיו, אם מישהו עושה מתנהג באלימות, הם לא יצטרכו להיכנס לתוך המגרש.

סימון דוידסון: הם יחכו ואז יתנו לו את הדוח.

עאידה תומא סלימאן: לעניין שימוש במצלמה ותיעוד ביצוע העבירה – האם יש אפשרות לערער על הקנס שנותנים במקום כברירת משפט?

עאידה תומא סלימאן: יש.

לילך וגנר: זה הסדר של עבירות מינהליות, שהוא בחוק העבירות המינהליות.

לילך וגנר: אדם יכול להגיש בקשת ביטול בפרק הזמן הקצוב, והוא יכול להגיש בקשה להישפט.

לילך וגנר: אם הוא מגיש בקשה להישפט, מוגש נגדו כתב אישום, וההליך הוא הליך פלילי רגיל.

לילך וגנר: זה ההסדר הכללי של עבירות מינהליות.

עאידה תומא סלימאן: הוא לא עשה את זה והתיעוד לא כל כך ברור.

עאידה תומא סלימאן: הוא עדיין מתעקש שהוא לא עשה את זה.

עאידה תומא סלימאן: האם לא קרה לך שנתנו לך דוח תעבורה ואתה אמרת שלא ביצעת את העבירה?

לילך וגנר: כמו שאמרתי, הוא בוודאי יכול להגיש בקשת ביטול ולציין את הנימוקים לביטול.

לילך וגנר: והדברים האלה גם נעשים.

לילך וגנר: לכן, אנחנו גם רוצים להחיל את ההסדר הכללי של חוק העבירות המינהליות ולא לבנות הסדר שאנחנו לא יודעים לתהות על קנקנו.

גבי לסקי: כבוד היושבת-ראש, האם יש אחר כך גם מעקב על הצעת החוק?

גבי לסקי: אני חושבת שזה חשוב.

גבי לסקי: מאחר וזה הסדר חדש לחלוטין, צריך לקבוע מעקב ולראות כמה קנסות נתנו.

תמי סלע: יש פה הצעה להוסיף הוראת דיווח.

שרן השכל: נקרא את 9, וב-10 ישנו עניין הדיווח לוועדה.

שרן השכל: תמי, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: וגם בעניין תיעוד עבירות הקנס יש הסתייגויות.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: אבל יש הסדרים בחוק העבירות המינהליות שיחולו.

תמי סלע: לגבי עניין התיעוד – זה התשתית הראייתית, שהיא צריכה להיות כמו תשתית בעבירה פלילית.

תמי סלע: כלומר, צריך לצרף אותה.

תמי סלע: למשל, תמונה.

גבי לסקי: זה מאוד חשוב.

גבי לסקי: בדיוק כמו בשאלת מצלמות הגוף של השוטרים, אנחנו רוצים לדעת כמה זמן זה נשמר, האם זה מועבר כחומר ראיות, והאם האזרח יכול לבקש גם את החומר הזה.

גבי לסקי: כי לא תמיד הוא יכול לקבל.

גבי לסקי: במצלמות גוף לא נותנים לאזרח לקבל את החומר הזה.

איציק אמיר: אם אדם מבקש להישפט על דוח מינהלי והתיק מגיע לתובע שמכין כתב אישום, וזה הליך פלילי קלאסי, כמו שאת מכירה היטב, אז ברור שקמה זכות עיון בכל חומר החקירה לנאשם.

איציק אמיר: מטבע הדברים, אם זה אירוע מתועד, אז ברור שהצילום הוא ראיה סופר חשובה, אם לא הראיה בתיק.

איציק אמיר: ברור שהיא אצל התובע וברור שנותנים אותה לעיון.

איציק אמיר: כמובן שאפשר לקרוא עליה תגר.

גבי לסקי: אבל גם על קנס.

גבי לסקי: נניח והוא לא רוצה הליך משפטי.

גבי לסקי: יש קנס והוא טוען שזה לא הוא אלא זה שישב לידו.

גבי לסקי: שם הוא לא מקבל את חומר הראיות.

תמי סלע: בבקשה לביטול הוא גם מקבל את כל החומר?

גבי לסקי: בבקשה לביטול הוא לא מקבל.

גבי לסקי: צריך לעשות את זה פה.

גבי לסקי: ואם היה לי גם אירוע של מעצר שווא וזה מתועד, האם אני יכולה לקבל את זה ללא קשר לקנס?

לילך וגנר: לא הבנתי את השאלה.

לילך וגנר: לא מוגש כתב אישום, ורוצים לקבל ראיות לאירוע שלא - - -?

גבי לסקי: כן, כי אני טוענת שנעצרתי באופן לא חוקי או שהיתה אלימות משטרתית.

גבי לסקי: האם צריך לעשות הסדר קונקרטי שהאזרח יוכל לבקש את החומר הזה?

לילך וגנר: שוב, זכות עיון במשפט הפלילי כפי - - -

גבי לסקי: אני לא מדברת על זה, ואת יודעת שאני לא מדברת על זה.

תמי סלע: היא אומרת עוד לפני.

תמי סלע: הוא לא מגיש בקשה להישפט.

תמי סלע: הוא קיבל את הקנס והוא רוצה לראות את החומר שעל בסיסו כדי להחליט אם הוא - - -

לילך וגנר: אני עדיין לא מבינה מה הקשר להגשת הקנס.

לילך וגנר: אפשר להגיש גם תלונה במח"ש כמתלונן.

לילך וגנר: לא מקבל זכאות, מקבל ראיות.

גבי לסקי: לא, לא.

גבי לסקי: יש קנס.

שרן השכל: כשאני עוברת עבירת תנועה והמצלמה מצלמת אותי אז לפני שאני שוקלת האם להישפט, יש לי אפשרות להציץ בתמונה ולראות אם אכן עברתי את העבירה או האם מישהו אחר נהג ברכב ולמעשה הוא זה שצריך לקבל את אותה עבירה.

שרן השכל: האם כאן, במצב שבא שוטר ונתן דוח וביקש חובת התייצבות והשעיה ממשחקים, ניתנת אותה ראיה?

שרן השכל: הרי אמרה המשטרה שברגע שיש התערבות, הם מפעלים את מצלמת הצד שלהם.

שרן השכל: השאלה היא האם החומר הראייתי מסופק לאותו אדם שקיבל את הקנס ואת ההרחקה?

גבי לסקי: הוא לא, אנחנו צריכים לעשות הסדר מיוחד שכן.

קריאה: לא, זה לא קורה.

לילך וגנר: השאלה היא האם יש הסדר לזכות עיון בחוק העבירות המינהליות.

לילך וגנר: לא מוכר לי שיש הסדר לזכות עיון.

שרן השכל: צריך להוסיף זכות עיון לבקשת ביטול, שכאשר מבקשים בקשת ביטול או ערעור אז יש זכות עיון.

תמי סלע: שוב, זה הסדר בחוק העבירות המינהליות.

תמי סלע: אם אתם רוצים את זה פה בהקשר הספציפי של העבירות שנוספות פה, האם אתם רוצים את זה כהסדר ספציפי לעניין העבירות כאן או לעשות כתיקון עקיף, וזה קצת יותר בעייתי, לחוק העבירות המינהליות שחל על הרבה מאוד עבירות מינהליות בהקשרים רבים?

שרן השכל: רק לזה.

שרן השכל: נמשיך לסעיף הבא, לסעיף 9.

תמי סלע: קראתי את סעיף 9.

תמי סלע: יש פה הצעה להוסיף סעיף דיווח לכנסת, סעיף 31א: השר, זה שר התרבות והספורט, והשר לביטחון הפנים ידווחו לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת ולוועדה לביטחון הפנים של הכנסת אחת לשנה, החל ביום, וצריך להחליט לפי יום התחילה, ולמשך חמש שנים על יישום הוראות חוק זה בתקופה שקדמה למועד הדיווח, ובכלל זה על אלה.

תמי סלע: הדברים שמניתי, ואפשר למנות עוד, הם: שימוש בצווי ההרחקה וההגבלה, לרבות לעניין התייצבות המורחק, וההליכים, ואולי לא נכתוב פליליים ומינהליים כי זה כרגע עדיין לא הוכרע, אלא פשוט הליכים שננקטו לאכיפת עבירות לפי חוק זה.

תמי סלע: הרעיון הוא שיאספו נתונים ומידע ויבצעו מעקב אחר יישום החוק, וגם ידווחו על זה.

תמי סלע: הרבה פעמים הוראות הדיווח מיועדות גם לכך שהגורמים המבצעים יעשו את הבקרה שלהם קודם כול, וגם כמובן יעדכנו, בפרט שיש פה אחר כך גם הוראת שעה, שנגיע אליה, שהסיבה שקבעו אותה כהוראת שעה לשנתיים היא כי לא בטוחים לגבי היעילות של אותה עבירה וההשפעה שלה.

תמי סלע: בכלל כשירצו, אם ירצו, לחדש ולהאריך אותה צריך לאסוף נתונים ולהיות מסוגלים לקבל החלטה.

תמי סלע: בשביל זה צריך גם הוראת דיווח.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: משרד התרבות והספורט, האם יש לכם בעיה עם הוראת הדיווח?

דני חורין: לא.

דני חורין: אנחנו מתלבטים אם יש צורך בדיווח של שר התרבות והספורט, בשים לב לזה שהיבטי האכיפה הם בסוף באחריות המשטרה.

דני חורין: לא נתנגד.

תמי סלע: דווקא לאור זה שהוועדה הועברה תחת המועצה לספורט, כי רואים את זה כאיזשהו מכלול.

שרן השכל: זה רק לוועדת החינוך, התרבות והספורט.

שרן השכל: אין צורך ב - - -

יואב רם: אציין בהקשר הזה שבמסגרת הקשר שלנו עם המשטרה, והכוונה להרחיב את פעילות היחידה המשטרתית, מוסכם בין המשרדים שהמשטרה כחלק מעבודת המשטרה, היחידה תאסוף נתונים ומידע ואנחנו נוכל לבקש בוועדה את המידע הזה.

אורי בוצומנסקי: האם מדובר בנתונים כמותיים?

אורי בוצומנסקי: כלומר, כמה צווי הרחקה ניתנו, כמה כתבי אישום הוגשו?

אורי בוצומנסקי: האם זו הכוונה בניסוח של הדיווח?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: כמה הרחקות?

שרן השכל: כמה קנסות?

שרן השכל: מה היה השימוש?

אורי בוצומנסקי: אוקיי.

אורי בוצומנסקי: וגם לא ברורה ההפניה להליכים מינהליים.

אורי בוצומנסקי: שוב, אנחנו לא קובעים פה.

תמי סלע: אמרתי לא לכתוב פליליים ומינהליים אלא הליכים שננקטו לאכיפת עבירות לפי חוק זה.

אורי בוצומנסקי: אפשר לכתוב: כתבי אישום שהוגשו.

תמי סלע: אבל אז, כשזה יהפוך למינהלי, זה לא כתבי אישום.

אורי בוצומנסקי: אבל יש עבירות נוספות שלא הופכות למינהלי.

תמי סלע: כיוון שהכוונה היא שזה יהיה מינהלי, אנחנו גם נרצה שיהיה דיווח על זה.

תמי סלע: לכן, עדיף להגיד: הליכים שננקטו לאכיפת עבירות לפי חוק זה.

תמי סלע: כשזה יהיה מינהלי אז יהיה גם על זה.

תמי סלע: כשזה יהיה רק פלילי, אז זה יהיה על זה.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: נשאיר זאת כך.

שרן השכל: נמשיך.

תמי סלע: תיקון סעיף 32.

תמי סלע: בסעיף 32(א) לחוק העיקרי, במקום "עם שר המשפטים ועם המועצה" יבוא "ועם שר המשפטים".

תמי סלע: זהו תיקון נוסח והתאמה בעקבות ביטול המועצה.

תמי סלע: תיקון התוספת הראשונה בתופסת הראשונה לחוק העיקרי, בפרט 1 – (1) בפסקה (5), בסופה יבוא "וסעיף 287"; (2) בפסקה (7), אחרי "335" יבוא 338.

תמי סלע: פה זה הוספת עבירות בתוספת הראשונה, שהן עבירות הקשורות לספורט.

תמי סלע: זה אומר שאפשר להרחיק, וגם בהרשעה בבית משפט יש אפשרות לחמש שנים של הרחקה ממשחקים.

תמי סלע: הם מוסיפים פה את העבירה של הפרת חובה חקוקה, הפרת חובה חוקית, ועבירה שמוגדרת כמעשה פזיזות.

גבי לסקי: הפרת הוראה חקוקה זה אם מישהו מפר את ההרחקה?

קריאות: כן.

תמי סלע: הפרת הוראה חוקית.

תמי סלע: למעשה, זה הפרת הצווים שניתנים לפי חוק זה.

תמי סלע: ומעשה פזיזות ורשלנות זה 338, סעיף שיש בו את סעיף קטן (3): עושה מעשה באש או בחומר לקיח, נפיץ או רדיואקטיבי, או אינו נוקט אמצעי זהירות מפני סכנה מסתברת, וזה האבוקות, ו-(5) עושה מעשה לגבי חומר נפץ או כלי ירייה שבהחזקתו, או אינו נוקט אמצעי זהירות נאותים מפני סכנה מסתברת הכרוכה בהם.

תמי סלע: כמובן שזה בהקשר שהעבירה מתרחשת באירוע ספורט.

תמי סלע: המספור ישתנה.

תמי סלע: כרגע זה תיקון לתוספת הראשונה, הוספת עבירות מסוימות שציינתי.

דני חורין: המשמעות היא שאם אדם הורשע, כפי שאמרה תמי, אפשר יהיה בנוסף לעונש שנגזר עליו, להרחיק אותו גם לתקופה של עד חמש שנים.

רועי הראל: זה לא אפשר.

רועי הראל: ברירת המחדל בחוק היא שבית המשפט ירחיק אותו לתקופה של עד חמש שנים, אלא אם קבע אחרת מטעמים מיוחדים.

רועי הראל: גם בית המשפט, אם העבירה קשורה בספורט, אלא אם כן מצא טעמים מיוחדים, צריך להרחיק אותו לתקופה כלשהי.

תמי סלע: אנחנו מדברים על תיקון התוספת הראשונה שבעמוד 4, סעיף 9.

תמי סלע: התוספת הראשונה קובעת עבירות קשורות לספורט, ומוסיפים פה שתי עבירות, שכאשר הן קורות בהקשר של אירוע ספורט, יוכלו להיחשב עבירה הקשורה לספורט.

עאידה תומא סלימאן: יש לי פה הצעה לתוספת בעניין תפקידי מנהל הביטחון.

תמי סלע: את מדברת על ההסתייגויות.

תמי סלע: עדיין לא הגענו להצבעה על ההסתייגויות.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: אבל האם לא כדאי להעלות את זה?

תמי סלע: זה סעיף שסיימנו לדבר עליו בישיבה הקודמת.

עאידה תומא סלימאן: בסדר.

עאידה תומא סלימאן: נגיע להסתייגויות.

תמי סלע: "סעיף 10.

תמי סלע: הוראת שעה – הוספת סעיף 16ד בתקופה שעד תום שנתיים מיום תחילתו של חוק זה, יקראו את החוק העיקרי כאילו אחרי סעיף 16ג יבוא: איסור ספסרות בכרטיסים לאירוע ספורט 16ד.

תמי סלע: המוכר במקום שבו מתקיים אירוע ספורט או בסמוך למקום כאמור, במהלך קיום האירוע או בסמוך לפני תחילתו, כרטיס לאירוע הספורט במחיר העולה על פי שניים מהמחיר הנקוב, או שלושה כרטיסים או יותר במחיר העולה על המחיר הנקוב, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין; לעניין זה, "המחיר הנקוב" – המחיר הנקוב בכרטיס לכניסה בודדת לאירוע הספורט.

תמי סלע: " יש היום עבירת ספסרות העונשין, שחלה על מי שעוסק בספסרות.

שרן השכל: למה הכנסתם את עניין הספסרות בחוק האלימות והספורט?

איציק עמיר: גם רונן, מנהל הביטחון של מכבי נתניהו, העביר מסמך.

איציק עמיר: אני מקווה שראיתי אותו.

איציק עמיר: דיברנו על ספסרות, והיו לו מספר אירועים.

איציק עמיר: ביקשתי ממנו לרשום ולהציג את הדברים.

איציק עמיר: אם אני רוצה להגיע היום למשחק ואין כרטיסים, ואני קבוצה אורחת, אז הדרך היחידה שלי להגיע היא או להגיע להיכנס ללא כרטיס או להיכנס עם ספסרים.

איציק עמיר: כשמדובר בספסרים, אני בדרך כלל קונה כרטיסים לקבוצה היריבה.

איציק עמיר: לדוגמא, במשחקים האחרונים שהיו את יכולה למצוא 40 אוהדים של באר שבע בתוך יציע של נתניה.

איציק עמיר: הם נכנסו עם ספסרים.

איציק עמיר: בחוץ קורים כל מיני תהליכים של מכירה והעברת כרטיסים, ובפנים יש אוהדים שלא הכנסנו.

איציק עמיר: אנחנו עושים היסטוריית רכישה.

איציק עמיר: כלומר, נניח ואת רוצה לקנות כרטיסים למכבי תל אביב בחברת לאן כרטיסים, ואני לא אוהד של מכבי תל אביב ואני מעולם לא קניתי, אני לא אוכל לרכוש כרטיס.

איציק עמיר: הדרך היחידה להיכנס היא באמצעות ספסרים.

איציק עמיר: בצורה הזו אנחנו מקבלים אוהדים שלא הורשו להיכנס ליציע נגדי ומתחילה להתפתח שם קטטה ואירועי אלימות.

איציק עמיר: זו הדרך היחידה להיכנס למגרש, שלא בהסדר של הכמות שאושרה לאותו משחק, ולא בהסדר של חברת הכרטיסים.

איציק עמיר: זה נטו מוביל לאלימות.

איציק עמיר: זה עולה מכל הקבוצות וממנהלי הביטחון.

איציק עמיר: אם תרצו, תוכלו לראות דוגמאות במסמך הזה על ההיבט הזה.

תמי סלע: למה זה נקבע כהוראת שעה אם זה כל כך - - -?

רועי הראל: העבירה, שאנחנו מציעים פה, תחומה יותר והיא מותאמת לחוק האלימות בספורט מהעבירה שבחוק העונשין.

רועי הראל: בחוק העונשין זו יכולה להיות גם עבירה של מכירה מרחוק של זה.

רועי הראל: פה אנחנו מדברים על בסמוך למקום האירוע או במקום, במהלכו או סמוך לתחילתו.

רועי הראל: כי אנחנו רואים באמת את הקשר, שאיציק תיאר, בין התופעה של הניסיון לקנות כרטיסים או לספסר בהם לבין מה שקורה מחוץ לאצטדיון, בכניסה אליו או בתוכו.

רועי הראל: לכן, אנחנו חושבים שהעבירה הזו כן מתאימה באופן ממוקד לחוק הזה.

שרן השכל: האם כשאני קונה את הכרטיס הזה, הקנס והאירוע אחר כך מושתים עליי או על הספסר?

דני חורין: על המוכר, על הספסר.

שרן השכל: כלומר, אנחנו צריכים למצוא אותו ולא בהכרח את האוהד ואת מי שקנה.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: תמי, תמשיכי.

תמי סלע: אנחנו עכשיו בתיקון עקיף לחוק הספורט.

שרן השכל: איזו מועצה?

תמי סלע: זה המועצה הלאומית לספורט, שתחתיה רוצים להקים ועדה.

שרן השכל: האם היא יושבת במשרד התרבות והספורט?

דני חורין: לפי חוק הספורט פועלת מועצה לאומית לספורט, שתפקידה לייעץ לשר התרבות והספורט במגוון עניינים הקשורים לעולם הספורט.

שרן השכל: האם היא גוף עצמאי?

דני חורין: היא גוף עצמאי.

דני חורין: נמצא בזום ראש המועצה הלאומית לספורט אריק פינטו.

דני חורין: ככל שיהיו שאלות, הוא יוכל להבהיר לגבי אופן התפקוד שלה.

דני חורין: המחשבה היא שבמקום המועצה שהוקמה לפי חוק איסור אלימות בספורט ולא תפקדה בצורה נאותה, נייצר ועדת משנה במועצה הלאומית לספורט, שהיא מועצה משמעותית, מתפקדת, והיא תוכל, ולדעתנו, היא גם הגורם הנכון, לייעץ בכל ההיבטים הנוגעים לספורט, ובכלל זאת בהיבטים הנוגעים לאלימות בספורט.

דני חורין: כן ביקשנו לאפשר שיכהנו בה לא רק חברים מקרב המועצה הלאומי לספורט, כדי שאפשר יהיה גם למנות גורמים רלוונטיים.

שרן השכל: כמה חברים במועצה הלאומית לספורט?

יואב רם: 13 כיום.

שרן השכל: מי ממנה אותם?

תמי סלע: שר התרבות והספורט.

תמי סלע: יש שם התוויה של נציגים מסוימים כאלה ואחרים.

תמי סלע: השאלה היא האם פה רוצים להתייחס להרכב ולתפקידי הוועדה.

גבי לסקי: כמה נשים?

גבי לסקי: צריך לשים חובת ייצוג הולם.

קריאה: יש אישה אחת.

סימון דוידסון: אני חושב שיש יותר.

תמי סלע: יש במועצה הלאומית לספורט.

תמי סלע: לגבי ועדת המשנה הספציפית – כרגע, - - -

עאידה תומא סלימאן: היא אומרת שיש אישה אחת.

עאידה תומא סלימאן: כרגע יש אישה אחת.

דני חורין: הקוורום החוקי של המועצה הלאומית לספורט זה 20 חברים.

דני חורין: זה ההרכב לפי החוק, הקוורום המלא.

דני חורין: היא יכולה כמובן גם לכהן גם בהרכב - - -

גבי לסקי: חייבים הוראה של 40% נשים לקוורום מלא.

יואב רם: זה תיקון לחוק הספורט.

גבי לסקי: אבל גם זה תיקון לחוק הספורט.

יואב רם: זה תיקון עקיף.

גבי לסקי: גם זה יהיה תיקון עקיף.

דני חורין: אנחנו מבקשים כרגע לעסוק בהקמת ועדת המשנה שעוסקת באלימות.

גבי לסקי: מקימים גוף ואי אפשר להקים אותו מבלי שניתן את הדעת שחייבות להיות שם נשים.

תמי סלע: היום לגבי המועצה יש הוראה: בהרכב המועצה יינתן ביטוי הולם בנסיבות העניין.

תמי סלע: זה לגבי ייצוגם של בני האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית.

תמי סלע: נכון, לפחות אישה אחת.

סימון דוידסון: מיהן הנשים?

קריאה: הנשים הן ענבל פיזרו ויעל ארד.

תמי סלע: ההוראה היום בחוק הספורט לגבי ייצוג נשים במועצה הלאומית לספורט אומרת לפחות אישה אחת.

תמי סלע: לגבי האוכלוסייה הערבית יש דרישה לביטוי הולם, אבל לגבי נשים זו ההוראה.

דני חורין: לא בכל המועצה.

דני חורין: האמירה בחוק אומרת שמינוי לפי פסקאות (1), (2), (4) ו-(12), זה גם עובדי המדינה וגם נציגי ציבור בעלי רקע, תמונה לפחות אישה אחת, לפי הוראות כל פסקה כאמור.

דני חורין: זו הוראה בחוק.

דני חורין: למיטב ידיעתי, המדיניות של השר היא לעודד כמה שיותר מינוי של נשים.

עאידה תומא סלימאן: שתיים.

עאידה תומא סלימאן: כמה שיותר.

עאידה תומא סלימאן: האמת, הוא הכפיל מהוראה של אחת לשתיים.

יואב רם: אנחנו תלויי בנציגים של הגופים הממונים.

דני חורין: שוב, ההוראה של החוק בהקשרים האלה מתייחסת בסוף לנציגים של גורמים ומגזרים רלוונטיים.

דני חורין: לא בהכול זה אחריות השר.

עאידה תומא סלימאן: עד כמה שידוע לי, יש נשים בכל הגורמים הרלוונטיים: גם עובדי מדינה, גם נציגי ציבור, גם שחקניות, ומה שתרצה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נמצאות בכל מקום.

יואב רם: את צודקת בהחלט.

יואב רם: יחד עם זאת, הגוף שממנו ממונה הנציג, ולדוגמה, הוא הוועד האולימפי, הוא זה שקובע את הנציג.

עאידה תומא סלימאן: ואתם יכולים להגיד שאנחנו לא מאשרים את המינוי הזה.

גבי לסקי: דווקא בגלל ההתנגדות, נראה לי שחשוב לקבוע בחוק מספר מינימום.

תמי סלע: לפי מה שאני מבינה, אמורות להיות פה ארבע נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת טוב מאוד איך מתייחסים לנשים דווקא בספורט, בתקציבים, ובהכול.

קריאה: אנחנו מסכימים.

עאידה תומא סלימאן: אם מסכימים אז צריך לשנות את זה.

דני חורין: לפי החוק חייבות להיות לפחות ארבע נשים.

דני חורין: יכול להיות שעוד לא מונו כל החברים בהרכב המלא.

יואב רם: כרגע חברים 13 מתוך הרכב מלא של 20.

יואב רם: מתוך ה-13, שכבר מנויים, יש שתי נשים כרגע.

שרן השכל: אנחנו מבינים מהייעוץ המשפטי יש חובה לארבע.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן להפסיק להתייחס למה שכתוב כחובה.

עאידה תומא סלימאן: החובה היא המינימום.

עאידה תומא סלימאן: בואו נזכור מתי בפעם האחרונה שינו את החוק הזה.

סימון דוידסון: עאידה, את צריכה להבין.

סימון דוידסון: חבל שלא באת לוועדה של נשים בספורט.

סימון דוידסון: בספורט הישראלי יש אישיו גדול בנושא זה.

סימון דוידסון: יש המון דברים שצריך לתקן.

עאידה תומא סלימאן: סימון, אני לא צריכה להגיע לוועדות כדי לדעת מה המצב.

עאידה תומא סלימאן: אני ניהלתי על זה הרבה דיונים ואני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: גם אם התקיימו ועדות בנושא וגם אם העלינו את הנושא, זה עדיין לא אומר שלא צריך לדרוש שכן יעשו משהו עכשיו בנושא זה.

עאידה תומא סלימאן: אם אתם רוצים אווירה פחות אלימה בספורט אז תכניסו נשים.

גבי לסקי: זו ועדה חדשה.

יואב רם: נכון, חד משמעית.

יואב רם: אם אפשר לתת זכות דיבור לראש המועצה, שביקש אותה.

שרן השכל: אין לנו זמן.

שרן השכל: אם הוא ידבר אז לא נגיע היום להצבעות.

שרן השכל: כבר חרגנו מהזמן.

שרן השכל: הדיון היה אמור להיות עד השעה 12:00.

שרן השכל: לגבי המועצה תמנה מועצה ועדה למניעת אלימות בספורט - בואו נקבע את הרף הקבוע של 30% נשים.

תמי סלע: השאלה היא אם בכלל רוצים להתייחס להרכב עצמו, מי צריך להיות, נציגים של מי צריכים להיות בוועדה, כי כרגע אין התייחסות בסעיף המוצע להרכב הוועדה.

שרן השכל: המועצה היא זו שממנה אותם.

תמי סלע: כן, ולא כתוב מי צריך להיות מיוצג שם, נציגי ציבור, משרדי ממשלה.

שרן השכל: מה זה הוראות סעיפים 17א(ג1) ו-17(ד)?

תמי סלע: זה לגבי ניגוד עניינים, החלפת חברים, הדברים האלה היותר כלליים שקובעים אותם לגבי מועצות וועדות.

תמי סלע: בנוסף, האם רוצים להתייחס בכל זאת לתפקיד הוועדה, לפחות לחובה שלה לגבש תוכנית פעולה וטיפול באלימות בספורט, חלק מהדברים שנכללו בפרק ה', שהיה בחוק מניעת אלימות בספורט, ועכשיו נמחקו.

תמי סלע: היה שם פירוט של התפקידים.

תמי סלע: נכון שהיא לא תפקדה בצורה הולמת, וזה שזה פורט זה לא הועיל לתפקוד.

תמי סלע: אבל אם לא מפרטים בכלל אז יש לזה גם איזושהי משמעות.

תמי סלע: יש פה הצעה לכתוב: הוועדה למניעת אלימות בספורט תפעל לגיבוש תוכנית לפעולה ולטיפול בנושא האלימות בספורט, לרבות קידום שיתוף פעולה בין מגזרי, ריכוז מידע ונתונים, שזה אחד הדברים שבדוח מבקר המדינה היה מאוד חסר, פעולות הסברה וחינוך, וכל פעולה אחרת לפי הנחיית המועצה; הוועדה תדווח למועצה אחת לשנה על פעילותה; עיקרי הדיווח יפורסמו באתר האינטרנט של משרד התרבות והספורט, וזאת כדי לייצר איזשהו מעקב אחר הדבר הזה.

דני חורין: ההערה היחידה שיש לי היא שלגבי עניין ריכוז מידע ונתונים, חלק מהקושי בתפקוד המועצה המכהנת היה שבסוף זה לא מידע ונתונים שנמצאים ברשותה, אלא נמצאים הרבה פעמים אצל גורמי האכיפה, אצל המשטרה.

דני חורין: מבחינה זו לא בטוח ש- - -

תמי סלע: ריכוז ואיסוף, אבל היא כן צריכה להיות גורם מתכלל.

תמי סלע: איך אפשר לגבש תוכנית מבלי להתבסס על נתונים ומידע?

דני חורין: לפעמים יש קושי בקבלת הדברים האלה.

דני חורין: מעבר לזה, אין לנו התנגדות.

דני חורין: יכול להיות שראש המועצה, שנמצא בזום, רוצה להוסיף.

שרן השכל: אנחנו סיימנו את ההקראה על החוק.

אורי בוצומנסקי: לגבי ההצעה שהועלתה פה לגבי זכות עיון בהליך של בקשה לביטול קנס מינהלי – תיכף אתן גם לנציג התביעות, אבל צריך לשים לב שסעיף 74 לחסד"פ מדבר על זכות עיון בחומרי חקירה כאשר מוגש כתב אישום.

אורי בוצומנסקי: בנוסף, מדובר כאן בבקשה לביטול קנס מינהלי, שבכלל לא מוסדר כרגע כאן בחוק.

אורי בוצומנסקי: כלומר, לא ברור לי איך ההוראה הזו אמורה להיכנס.

אורי בוצומנסקי: אנחנו מדברים על הליך שאולי יקרה.

תמי סלע: בעבירה פלילית יש זכות עיון.

תמי סלע: אין לי בעיה.

תמי סלע: הבעיה שלי היא בהליך המינהלי.

איציק אמיר: מלבד הפרוצדורה, צריך לזכור גם את כל התכלית של האכיפה המינהלית.

איציק אמיר: אנחנו רוצים פה יעילות וזריזות.

איציק אמיר: להכניס עכשיו חובה לתת חומרי חקירה בעבירות מינהליות, יכול לתקוע את כל המערכת.

איציק אמיר: זה משאבים, זה סרבול.

איציק אמיר: זה אולי תעודת חיסיון, אם חלק מחומרי החקירה כוללים מידעים מודיעיניים.

איציק אמיר: אני לא יודע מה יש שם.

איציק אמיר: זו לא התכלית של עבירות מינהליות.

איציק אמיר: זה יכול להביא לשימוש לרעה של אוהדים בסרבול כל ההליך, בקשות סרק.

איציק אמיר: אני לא חושב שזה עולה בקנה אחד עם התכלית של העבירות המינהליות.

איציק אמיר: זה יכול להביא לתוצאה הפוכה ממה שכולנו מתכוונים ורוצים לעשות.

רועי הראל: אנחנו עדיין לא שם.

רועי הראל: אנחנו עדיין היום בעולם הפלילי, ושם כל החומרים ממילא ניתנים ברגע שיש כתב אישום.

גבי לסקי: עדיין, גם כשאין כתב אישום ואזרח רוצה לבקש את החומרים כדי לראות אם הוא רוצה אפילו גם להגיש מח"ש, אז גם את זה לא מקבלים.

גבי לסקי: אתם לא יכולים להגיד: אנחנו נסדיר את זה בחוק עבירות מינהליות בעתיד.

איציק אמיר: אף אחד לא אמר את זה.

איציק אמיר: ההיפך, זה חותר תחת הרציונל.

קריאה: עדיין אין פה סמכות לקנס מינהלי.

גבי לסקי: תחליטו: או שיש קנס מינהלי או שאין קנס מינהלי.

רועי הראל: הוא הסביר את העיקרון עליו דיברתי בעבירות מינהליות.

רועי הראל: כרגע תיקון החוק מדבר על קנסות של בית המשפט בהליך פלילי.

רועי הראל: כרגע מדובר על הליכים פליליים, וככל הליך פלילי כל אזרח שמוגש נגדו כתב אישום, זכאי לקבל את חומר החקירה ממנו, כפי שאמר איציק.

גבי לסקי: אבל עדיין צריך להסדיר את נושא קבלת חומר הראיות גם כאשר לא מוגש כתב אישום.

גבי לסקי: החומר לא צריך לפעול רק לטובת הרשות נגד האזרח, האזרח צריך לפעמים גם את החומר נגד הרשות, נקודה.

עאידה תומא סלימאן: נניח והוא קיבל קנס על זה שהוא נכנס בלי לשלם.

רועי הראל: הוא לא קיבל מהשוטר קנס.

רועי הראל: זה קנס שבית המשפט מטיל.

רועי הראל: כרגע כל העבירות שאנחנו מוסיפים בתיקון החוק הן עבירות פליליות.

רועי הראל: אנחנו מוסיפים אותן.

רועי הראל: ומה שכתוב בצידן קנס, זה קנס על פי החוק העונשין.

לילך וגנר: בואו נעשה סדר.

לילך וגנר: כרגע מה שמוצע בהצעת החוק הממשלתית הוא להכניס מספר עבירות חדשות שייקבעו כעבירות.

לילך וגנר: הכוונה המוצהרת של המדינה היא לבחון את הנושא של קביעת העבירות, חלק מהעבירות האלה, כעבירות מינהליות לפי חוק העבירות המינהליות.

לילך וגנר: הפרוצדורה של קביעת עבירות מינהליות דורשת תקנות באישור ועדת חוקה.

לילך וגנר: זה עובר ביקורת פרלמנטרית.

לילך וגנר: ככל שהפרלמנט לא ירצה לאשר את העבירות האלה כעבירות מינהליות, כמובן יהיה דיון נפרד בכך.

לילך וגנר: קשה כרגע לעשות דיון גם על עצם העבירות וגם על התאמן לעבירות מינהליות.

לילך וגנר: זה לרתום את העגלה לפני הסוסים.

לילך וגנר: הנושא הזה ייבחן כשנביא לכנסת את התקנות של העבירות המינהליות, ואז תיבחן ההתאמה של ההצעה הזו להיות עבירות מינהליות.

לילך וגנר: ההסדר של עבירות מינהליות הוא הסדר כללי שחל על כל עבירה שעוברת את הפרוצדורה הזו.

לילך וגנר: כרגע אין הסדר בחוק העבירות המינהליות במצב שניתן קנס מינהלי להעברת חובה על רשות שמטילה את הקנס להעביר תיעוד של ביצוע העבירה לנקנס.

לילך וגנר: זה לא קיים בחוק העבירות המינהליות.

אורי בוצומנסקי: אני מזכיר שעדיין לא קבענו את הגורמים המוסמכים שזה אמור גם להיות רלוונטי אליהם.

רועי הראל: חברת הכנסת, אני מבקש להניח את דעתך.

רועי הראל: כשאת רואה כאן המילים: קנס – כאמור בסעיף 61 לחוק העונשין, זה קנס שמטיל בית משפט במידה והתקיים הליך פלילי.

רועי הראל: אנחנו עדיין לא בעולם המינהלי.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין מדברת על הקנס הראשוני, שעליו דיברנו, ברגע של הרחקה מהמגרש.

רועי הראל: אין שם קנס, אין קנס ששוטר נותן לו.

רועי הראל: רק הרחקה.

רועי הראל: הוא מורחק ממשחק, הוא מוזמן לשימוע.

גבי לסקי: הוא צריך לקבל את חומר הראיות לצורך השימוע.

גבי לסקי: איך הוא יתגונן?

גבי לסקי: בשימוע לא מקבלים חומר.

שרן השכל: חברים, אני חייבת לעצור פה.

שרן השכל: קודם כול, אנחנו ניתן זמן לנציגים שנמצאים פה להתייחס להסתייגויות.

שרן השכל: אני מניחה שזה לא אפשרי לגבי מי שלא נמצא כדי לנמק.

שרן השכל: עאידה תציג את ההסתייגויות.

שרן השכל: היא נמצאת כאן והיא תסביר ותנמק אותן.

שרן השכל: לפני שאנחנו עוברים להסתייגויות, אנחנו ביקשנו לתת סמכות לאותו איש ביטחון או אחראי משחק גם כן לפטר במקום או לשלוח הביתה סדרן כזה או אחר.

שרן השכל: כלומר, אנחנו מטילים עליו בחקיקה הזו המון אחריות, אבל בלי איזשהו כוח או סמכות לנהל את האירוע עצמו.

שרן השכל: הבנתי שאותו אחראי ביטחון צריך לנהל את הסדרנים שנמצאים במגרשים.

שרן השכל: באו וסיפרו לנו על סדרן שהתחיל לעשות פתאום אצבע משולשת לאוהדים ולשלהב אותם, ואז היה בלגן ואלימות, או איש זקן שישב ולא הצליח לשמור על המעבר לתוך המגרש.

שרן השכל: כלומר, כשאנחנו מדברים על איש הביטחון או על האחראי על האירוע, צריך לתת לו גם סמכות לברור את הסדרנים או להיות על אחראי על זה.

תמי סלע: אני מניחה שיש לו סמכויות כלפיהם.

סימון דוידסון: האם בכל משחק של ליגה ג' צריך להיות מנהל אירוע על פי החוק?

איציק עמיר: בכל המשחקים עד 200 איש, המחזיק ברישיון הוא למעשה מנהל האירוע.

איציק עמיר: מעל 200 איש בכל המשחקים יש מנהל אירוע ספורט עם תעודה של מנהל אירוע ספורט.

סימון דוידסון: נניח ומישהו התפרע במשחק ליגה ג', ואנחנו רוצים להגיע אליו.

סימון דוידסון: מיהו בעל הסמכות להגיש לו הזמנה לשימוע?

איציק עמיר: המחזיק ברישיון.

איציק עמיר: עד 200 איש המחזיק ברישיון, ומעל 200 איש אותו מחזיק ברישיון נותן מינוי למנהל אירוע.

איציק עמיר: עד 200 איש זה המחזיק ברישיון.

איציק עמיר: מי שהגיש את הבקשה, מי שאחראי על האצטדיון עד 200 איש, מנהל המגרש.

איציק עמיר: כל המגרשים בארץ זה רשויות, אין פרטי.

סימון דוידסון: זאת אומרת, אתה מחייב את הרשויות שיהיה אדם של הרשות.

איציק עמיר: כן.

איציק עמיר: נניח ואתה היום חתום על מגרש ואתה נמצא בנופש באילת.

איציק עמיר: אם לא רשמת עוד מחזיק ברישיון, אתה מחויב להביא מנהל אירוע.

מאיר פרוש: מדובר באדם, לא מדובר באיזה ישות אבסטרקטית כמו עירייה.

מאיר פרוש: מדובר באדם עם תעודת זהות.

מאיר פרוש: הוא מנהל המתקן, הוא מגיש הבקשה, הוא המחזיק ברישיון, והוא אמור לנהל את האירוע עד 200 איש, עם סדרנים ואנשי ביטחון.

סימון דוידסון: מי יודע שהוא נמצא?

סימון דוידסון: האם הוא צריך לדווח למישהו?

סימון דוידסון: האם הוא מגיש הבקשה?

איציק עמיר: הוא מגיש בקשה.

סימון דוידסון: נניח ואני הולך למשחק כדורגל בנוער ויש שם מאה צופים, ומישהו מתפרע ומשתולל.

סימון דוידסון: אתם יודעים מה קורה במשחקי נוער.

סימון דוידסון: זה קורה המון.

סימון דוידסון: אני מצפה שמישהו יבוא וייתן לו הזמנה לשימוע לפי החוק הזה, נכון?

איציק עמיר: כן.

סימון דוידסון: איך אני יודע מיהו?

סימון דוידסון: איפה הוא נמצא?

סימון דוידסון: האם יש מקום בו הוא יושב?

סימון דוידסון: האם הוא לובש חולצה מיוחדת על פי חוק?

סימון דוידסון: איך יודעים?

מאיר פרוש: הוא נמצא באירוע, הוא מנהל את האירוע.

מאיר פרוש: הוא כמו מנהל אירוע מעל 200 איש.

סימון דוידסון: אם אתה מתעסק בבטיחות, אתה צריך לחשוב על הנושא הזה.

סימון דוידסון: אנשים שנכנסים למגרש, אפילו של עד 200 איש, צריכים לדעת מי זה האדם זה.

סימון דוידסון: האדם חייב להופיע כדי שיידעו למי לפנות.

סימון דוידסון: אני מדבר על משחקים של נוער עד 200 איש.

סימון דוידסון: יש הרבה הרבה אלימות במשחקי נוער ולא יודעים אפילו למי לפנות.

סימון דוידסון: זה קיים בשטח.

איציק עמיר: סימון, נחשוב על העניין שאולי יהיה אפילו שילוט של מיהו המחזיק ברישיון ופרטיו.

שרן השכל: מה לגבי עניין הסמכויות שנמצאות אצל אותו אדם?

לינא סאלם: זרוע העבודה לא נמצא בדיון.

לינא סאלם: אני מתכוונת למחלקה המשפטית.

לינא סאלם: אנחנו עדיין מדברים גם על גופים פרטיים.

לינא סאלם: חשוב לי לדעת מה הצורך להעלות עכשיו את כל הסוגיה של פיטורין והרחקה.

שרן השכל: אני מחכה לתשובה.

שרן השכל: אתם מבקשים מהם לשמור שם על הסדר ונותנים להם סמכויות, אחריות, וכל מיני דברים כאלו.

שרן השכל: האם הם יכולים לשלוח כרגע את אחד הסדרנים הביתה במידה והוא משלהב את הקהל ולא מתפקד כמו שצריך?

איציק עמיר: את שואלת לגבי מנהל אירוע?

שרן השכל: כן.

איציק עמיר: בטח.

איציק עמיר: מתחת מנהל אירוע יש סדרני ספורט.

איציק עמיר: למעשה, הוא מממש את האחריות שלו בניהול האירוע באופן מלא.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה בחוקי עבודה, לא פה.

עאידה תומא סלימאן: זו סמכות שניתנת לו כמנהל.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: ממה שנאמר לי, אין להם כאילו את הסמכות או האפשרות.

שרן השכל: אבדוק זאת.

איציק עמיר: מנהל אירוע בחוק אחראי על הכול.

שרן השכל: נתחיל בנימוקי ההסתייגויות.

שרן השכל: נמצאת איתנו חברת הכנסת עאידה.

שרן השכל: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שאלו ההסתייגויות שהגיש בשם הרשימה המשותפת חבר הוועדה חבר הכנסת עופר כסיף.

עאידה תומא סלימאן: אני מחליפה אותו ולכן אני מנמקת.

עאידה תומא סלימאן: לגבי סעיף 3 התוספת וההרחבה – אני יודעת שהוא הגיש את זה בנוסח הקודם.

תמי סלע: זה ההרחבה של תקופת ההרחקה מ-30 ל-60.

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: ההסתייגות שלנו היא לבקש את ביטול ההרחבה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני רואה שהיה דיון ושאתם לא ממש יכולתם להגביל, והיתה מחשבה ללכת למספר משחקים.

תמי סלע: כרגע ההצעה היא ללכת על 60 יום, עם אפשרות לא למנות את ימי הפגרה, או להתחיל את הצו ממועד מאוחר יותר.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אנחנו לא יכולים להיכנס לזה.

עאידה תומא סלימאן: בסדר.

עאידה תומא סלימאן: ההסתייגות שביקשנו היא ביטול ההרחבה הזו.

עאידה תומא סלימאן: וגם בסעיף 4 ביטול ההרחבה.

שרן השכל: אני מעלה להצבעה את ההסתייגות לעניין סעיף 3.

שרן השכל: את מחליפה את עופר כסיף.

שרן השכל: מי בעד ההסתייגות?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: ההסתייגות לא נתקבלה.

שרן השכל: אני קובעת שההסתייגות לא עברה.

שרן השכל: ההסתייגות של חברת הכנסת תומא סלימאן לסעיף 4.

שרן השכל: מי בעד הסתייגות?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: ההסתייגות לא נתקבלה.

שרן השכל: אני קובעת שהסתייגות לא עברה.

תמי סלע: זה גם על עניין תקופות ההרחקה במקרים החמורים יותר.

שרן השכל: עאידה, תמשיכי.

שרן השכל: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: בסעיף 6 על תיעוד לעבירות קנס, לאחר סעיף 16ג יבוא 16ד.

עאידה תומא סלימאן: לכל עבירת קנס יצורף תיעוד ביצוע העבירה.

עאידה תומא סלימאן: ככל שלא יצורף לעבירה תיעוד, יתבטל הקנס באופן אוטומטי.

עאידה תומא סלימאן: 16ה.

עאידה תומא סלימאן: על כל קנס תתאפשר ברירת משפט.

עאידה תומא סלימאן: 16ו.

עאידה תומא סלימאן: יעלה לרשת האינטרנט מנגנון ערעור מקוון.

שרן השכל: האם זה בסדר שאני אצביע על שלושתם?

תמי סלע: כן, זו ההצעה להוסיף מספר סעיפים אחרי סעיף - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, שמטרתם היא לאפשר גם את עניין קבלת התיעוד וצירוף התיעוד ואפשרות ערעור על כל החלטה.

שרן השכל: אני מעלה את שלושת הסעיפים בהסתייגות להצבעה.

שרן השכל: מי בעד ההסתייגות?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: ההסתייגות לא נתקבלה.

שרן השכל: אני קובעת שההסתייגות לא עברה.

תמי סלע: ההסתייגות לגבי הוועדה למניעת אלימות בספורט.

עאידה תומא סלימאן: אין חברות של מרצ בוועדה?

שרן השכל: יש חבר מחליף.

שרן השכל: אבל הוא מחליף של אמילי ואמילי נמצאת פה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

שרן השכל: אמרנו לגבי 16ה.

שרן השכל: זה שלושה סעיפים לסעיף אחד.

תמי סלע: זו הסתייגות אחת.

תמי סלע: להוסיף את שלושת הסעיפים האלה.

תמי סלע: הכול זה תיעוד לעבירות קנס.

תמי סלע: אתם הגשתם את זה כהסתייגות אחת.

עאידה תומא סלימאן: סעיף 11 הרכב הוועדה למניעת אלימות בספורט:

עאידה תומא סלימאן: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא (ג): הוועדה תכלול בין חבריה, נציג אוהדים, נציג איגוד השחקנים, נציג קבוצות, נציג התאחדות.

עאידה תומא סלימאן: על הוועדה להתכנס על כל חבריה אחת לרבעון, ובלבד שאחת הפגישות תיעשה לפני תחילת עונת המשחקים בה תוצג תוכנית העבודה והמטרות לעונת המשחקים הנוכחית.

עאידה תומא סלימאן: אם תרצו להיות קצת הוגנים, אני חושבת שדווקא ההצעות האלו, וההצעה הזו במיוחד, יתרמו רבות כי היא מחייבת בתוכנית עבודה ובישיבות.

שרן השכל: אני כן רואה טעם בעניין הזה.

שרן השכל: עאידה, אם אנחנו מכניסים את ההסתייגות הזו, האם תוכלו להסיר את כל שאר ההסתייגות אחר כך, כשנצביע במליאה, על מנת שנוכל להעביר את החקיקה בלי הסתייגויות ובלי נימוקים?

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לבדוק.

עאידה תומא סלימאן: זה אפשרי, אבל אני רוצה לראות את שאר הסעיפים שבהם יש אולי כן הסתייגויות טעם, שצריך לקחת אותן בחשבון.

שרן השכל: משרד התרבות והספורט, גילעד, האם אתם מתנגדים שיהיה נציג אחד מטעם ארגוני האוהדים בתוך המועצה?

דני חורין: אנחנו מסכימים.

דני חורין: אני רק מציע שנגדיר את זה שיהיה ברור מי ממנה.

דני חורין: זאת אומרת, שהשר ימנה.

עאידה תומא סלימאן: ברור.

שרן השכל: כן, זה ברור.

שרן השכל: מובן מאליו.

שרן השכל: אבל שאחד הנציגים יהיה נציג מטעם ארגוני האוהדים, נציג אחד מטעם ארגון השחקנים.

מוטי ברונשטיין: גברתי, גם מינהלות הליגה.

מוטי ברונשטיין: יש גם מינהלת ליגה בכדורגל, מינהלת ליגה בכדורסל, שהן גם מעורבות.

עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל כשמדברים על כל עובדי מדינה לא הולכים לכל משרד.

שרן השכל: בעלי הקבוצה בליגה?

יואב רם: אנחנו הסכמנו לגבי נציג אוהדים ולגבי נציג ההתאחדות ונציג ציבור.

דני חורין: אין בעיה עם ארגוני אוהדים.

דני חורין: אנחנו גם חושבים שנציג התאחדות זה מתאים.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: ומאיגוד שחקני הספורט.

יואב רם: להבנתנו, ארגון שחקני הספורט לא רלוונטי לנושא מניעת אלימות בספורט.

שרן השכל: ואחד מההתאחדות?

יואב רם: מההתאחדות, בהחלט כן.

עאידה תומא סלימאן: למה נציג שחקנים לא רלוונטי?

עאידה תומא סלימאן: הם אלה שנמצאים יום יום במגרש.

תמי סלע: איזה התאחדות?

תמי סלע: האם זו ההתאחדות לכדורגל?

יואב רם: הכוונה בהצעה היא להתאחדות כדורגל.

שרן השכל: סימון, תחליף אותי לדקה.

שרן השכל: עאידה, בואי לשנייה.

סימון דוידסון: אני רוצה לברך את ענף ההתעמלות האומנותית על רצף מדליות ועל אירוע מדהים של אליפות אירופה שעשו במדינת ישראל.

סימון דוידסון: זה באמת אירוע יוצא דופן.

סימון דוידסון: אני מברך גם את משרד הספורט ואת האיגוד.

סימון דוידסון: היה באמת אירוע מדהים עם שלל מדליות זהב.

סימון דוידסון: נכון לעכשיו, יש אליפות עולם בשחייה בבודפשט.

סימון דוידסון: השחייה האומנותית הצליחו לעשות מקום עשירי בדואט, וזה באמת הישג בלתי רגיל.

סימון דוידסון: יש לנו שחיינית שהיתה חמישית בגמר ב-200 מעורב בשם אנסטסיה גורבנקו, ויש לנו עוד חצאי גמר.

סימון דוידסון: הדרך עוד ארוכה באליפות העולם.

סימון דוידסון: אמילי, בבקשה.

אמילי חיה מואטי: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את משה בוגי יעלון, שמזה כמה ימים נודע לנו שהוא יעמוד בראש ה"ספיישל אולימפיקס".

אמילי חיה מואטי: בעיניי, זה אדיר.

אמילי חיה מואטי: זה האיש הנכון במקום הנכון.

אמילי חיה מואטי: זה מאוד משמח ומרחיב לב.

אמילי חיה מואטי: שווה לציין את זה.

אלון טל: בתור נציג העדה האמריקאית המפוארת, אני חייב לברך את קבוצת גולדן סטייט ווריורס, שעשו היסטוריה.

אלון טל: ארבע אליפויות בתוך שמונה שנים.

אלון טל: זו קבוצה נמוכה, אבל זריזה.

אלון טל: הגדירו מחדש את תפקיד הרכז והגיעו לגדולות.

אלון טל: כל הכבוד לסטפן קרי ולחבריו.

אלון טל: מה שחשוב בעיקר זה התוצאה.

אלון טל: זה היה באמת מרגש ואני מברך על זה.

אלון טל: לא צריך לקום עכשיו בארבע.

שרן השכל: כל הכבוד לגולדן סטייט.

שרן השכל: היועצת המשפטית, בבקשה.

תמי סלע: אם ההסדר לגבי הרכב הוועדה ייכנס לתוך נוסח החוק בסופו של דבר אז צריך ללטש זאת.

תמי סלע: צריך להבין על מה דובר.

תמי סלע: נציגי משרד הספורט, אנחנו דיברנו על לפחות שלושה נציגי ציבור, כשאחד מהם הוא נציג האוהדים, ואחד מהם נציג ההתאחדות לכדורגל, ועוד נציג ציבור אחר שימנה השר, נכון?

יואב רם: אני מציע לעשות את זה שניים כי נציג ההתאחדות - - -.

יואב רם: אחד מחברי, אלא אם כן זה נכלל במסגרת חברי המועצה הלאומית.

יואב רם: יש לנו נציג התאחדות לכדורגל ונציג איגוד הכדורסל כחברי המועצה, שהם יכולים להיות חברי הוועדה, וזה בהחלט התכנון.

יואב רם: שני נציגי ציבור נוספים, שאינם חברים.

תמי סלע: צריך להבהיר את הסעיף.

שרן השכל: קודם כול, התיקון לסעיף של המועצה של הוועדה למניעת אלימות בספורט, שאותה ממנה השר או המועצה הלאומית.

תמי סלע: המועצה ממנה אותה.

שרן השכל: תקשיבו, כדי שזה יהיה ברור.

שרן השכל: שם אנחנו מוסיפים קודם כול באמת את 30% נשים.

שרן השכל: בנוסף לכך, אנחנו מוסיפים - - -

תמי סלע: 30% נשים זה לגבי המועצה בכלל, לא לגבי הוועדה.

תמי סלע: אתם רוצים לתקן את הסעיף?

שרן השכל: לגבי ועדת המשנה.

תמי סלע: שיהיו בוועדת המשנה?

תמי סלע: אוקיי.

שרן השכל: כן, זה מה שאמרנו.

עאידה תומא סלימאן: מינימום 30.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: ובנוסף לזה, אנחנו מכניסים לשם שאחד הנציגים יהיה נציג התאחדות הכדורגל, אחד הנציגים יהיה נציג התאחדות הכדורסל, ואחד הנציגים יהיה נציג האוהדים.

תמי סלע: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: ועל הוועדה להתכנס על כל חברי הוועדה.

תמי סלע: יש פה הוראה עם התכנסות אחת לרבעון.

תמי סלע: האם כשאומרים "על כל חבריה", זה יכול לסכל את פעילותה?

קריאה: זה איגוד הכדורסל והתאחדות הכדורגל.

תמי סלע: אני חושבת שצריך להיזהר מלחייב התכנסות בהרכב מלא, כי אם לא מינו את כולם זה יסכל את כל הפעילות.

עאידה תומא סלימאן: מורידים את המשפט: על כל חבריה, ואומרים: על הוועדה להתכנס אחת לרבעון.

תמי סלע: לפחות אחת לרבעון.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: נהדר.

יואב רם: זה איגוד הכדורסל, לא התאחדות הכדורסל.

תמי סלע: וגם הנושא של הצגת התוכנית לפני עונת המשחקים.

עאידה תומא סלימאן: כן, כן.

שרן השכל: חברים, סיימנו פה את כל ההסתייגות.

עאידה תומא סלימאן: את השאר אני מושכת.

שרן השכל: השאר נמשכות.

תמי סלע: אם הם משכו אותן, לא צריך להצביע.

שרן השכל: שאר הנציגים לא נמצאים פה כדי להציג את ההסתייגות, ולכן אני מסירה אותן מסדר-היום.

שרן השכל: לכן, אני מביאה את הצעת החוק כפי שהיא להצבעה בוועדה, עם התיקונים אותם הוספנו תוך כדי הדיון הזה.

שרן השכל: אני מעלה זאת להצבעה.

אמילי חיה מואטי: "כפי שהיא" – זה אומר שההסתייגות הזו ש - - -

שרן השכל: היא נכנסה, ותיקנו את זה.

תמי סלע: היא נכנסה לנוסח החוק.

תמי סלע: לא כהסתייגות.

אמילי חיה מואטי: כל הכבוד.

שרן השכל: מי בעד הצעת החוק לאיסור אלימות בספורט?

שרן השכל: נא להרים את היד.

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון מס' 3 והוראת שעה), התשפ"ב-2022, אושרה.

שרן השכל: ההצעה עברה פה אחד.

תמי סלע: תיקון מס' 3 והוראת שעה.

סימון דוידסון: אני מבקש שיירשם לפרוטוקול שאני מבקש זכות דיבור להצעה במליאה.

שרן השכל: כן, זכות דיבור.

שרן השכל: זכות דיבור גם למשותפת.

תמי סלע: אם אין הסתייגויות, בסדר.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אני מגישה רוויזיה כדי שהיא תהיה לכל מקרה.

שרן השכל: תודה רבה לכולם.

שרן השכל: מזל וברכה לכולם.

שרן השכל: אני נועלת את הישיבה.

שרן השכל: נפתח אותה מחדש עוד חמש דקות.