ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 326, 2022-06-29 20:30

גלעד קריב: ערב טוב.

גלעד קריב: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט בהצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים וחמש (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"ב-2022, כ/931.

גלעד קריב: נמצאים אתנו ממשרד המשפטים עורך דין עמי ברקוביץ ועורך דין עילם שניר.

גלעד קריב: ממשרד האוצר מר רותם ברמלי.

גלעד קריב: מוועדת הבחירות המרכזית עורך הדין רועי שויקה, עורך הדין דין לבנה שנמצא אתנו ב-זום.

גלעד קריב: מר אלי לוי מרשות האוכלוסין.

גלעד קריב: עורכת הדין מיכל שמואלי, הממונה על המפלגות, ב-זום.

גלעד קריב: מר ישי פרלמן מרשות המיסים.

גלעד קריב: תודה לחבר הכנסת מקלב ולחברת הכנסת לסקי שהצטרפו אלינו.

גלעד קריב: תודה לחבר הכנסת מקלב ולחברת הכנסת לסקי שנמצאים איתנו מתחילת הדיון ועוד לפני תחילתו.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: על כן אנחנו נקריא שוב את הצעת החוק אחרי שהוטמעו בה שינויים בעקבות הדיון אתמול ואם תעלינה סוגיות וכולי, נשמח לאמצן.

גלעד קריב: ניגש ישר להקראה.

אלעזר שטרן: הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים וחמש (הוראות מיוחדות ותיקוני חקיקה), התשפ"ב–2022 פרק א': הוראות מיוחדות לעניין הבחירות לכנסת העשרים וחמש סימן א': מטרה ותחולה בסעיפים הראשונים, בסעיף 1, 2, 3 ו-4 כמעט ולא היו שינויים מהנוסח שהיה בפני הוועדה אתמול.

אלעזר שטרן: ככל שיש, אני אציין אותם.

אלעזר שטרן: מטרתו של פרק זה לקבוע הוראות מיוחדות הדרושות לשם היערכות לקיום הבחירות לכנסת העשרים וחמש, בשל סמיכות הזמנים בין מערכת הבחירות האמורה למערכת הבחירות לכנסת העשרים וארבע ומערכות הבחירות שקדמו לה, וקיומה בעת התמודדות מתמשכת תחלואה של נגיף הקורונה החדש.

אלעזר שטרן: הוראות פרק זה יחולו לעניין הבחירות לכנסת העשרים וחמש.

אלעזר שטרן: כל ההוראות שנקרא עכשיו בתוך פרק א' הן הוראות שעה שאך ורק לקראת הכנסת ה-25.

אלעזר שטרן: בהמשך, בפרק ב', יש גם תיקוני קבע.

אלעזר שטרן: למונחים בסימן זה תהיה המשמעות שיש להם בחוק הבחירות לכנסת (נוסח משולב) התשכ"ט-1969 (להלן – חוק הבחירות לכנסת).

אלעזר שטרן: הועסק עובד רשות ציבורית בוועדת בחירות לשם קיום בחירות לכנסת העשרים ושלוש או הבחירות לכנסת העשרים וארבע וביקש המנהל הכללי של הוועדה המרכזית, או מי שהוא הסמיך לכך, להעסיקו בוועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וחמש והעובד מסכים לכך, לא תמנע הרשות הציבורית, במישרין או בעקיפין את העסקתו כאמור.

אלעזר שטרן: בסעיף זה, "רשות ציבורית" – כמפורט להלן:

אלעזר שטרן: הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם.

אלעזר שטרן: רשות מקומית.

אלעזר שטרן: בהתאם לבקשת הוועדה שינינו את הסדר ומחקנו את לשכת נשיא המדינה.

אלעזר שטרן: על אף האמור בסעיף קטן (א), יושב ראש הוועדה המרכזית רשאי להיענות לבקשת הרשות הציבורית שלא להעסיק עובד שלה כאמור באותו סעיף קטן, בין היתר בהתחשב ביכולתה של ועדת הבחירות שבה מתבקשת העסקתו לבצע את תפקידה כאמור בסעיף 1 ובצורכי הרשות הציבורית, ובכלל זה יכולתה לבצע משימות בהיעדר העובד.

אלעזר שטרן: (1) רשות ציבורית לא תפטר עובד כאמור בסעיף קטן (א) עקב כך שהועסק על ידי ועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וחמש ולא תפגע בתנאי העסקתו בשל כך.

אלעזר שטרן: (2) לא יראו היעדרות מעבודה לרגל העסקה בוועדת בחירות לשם קיום הבחירות לכנסת העשרים וחמש כאמור בסעיף קטן (א) כהפסקה ברציפות עבודתו של העובד ולא תפגע בזכויות התלויות בוותק שלו אצל הרשות הציבורית.

אלעזר שטרן: זה אותו סעיף שהיה בקריאה הראשונה עם תיקוני ניסוח קטנים שנתבקשו.

שמחה רוטמן: אנחנו מדברים על סעיף-סעיף או על הכול?

גלעד קריב: אנחנו מדברים על סעיף-סעיף.

אלעזר שטרן: סיימתי לקרוא את סעיף 4 לעניין גיוס עובדים.

גלעד קריב: האם יש הערות?

גלעד קריב: ועדת הבחירות, משרדי הממשלה?

גלעד קריב: חברי הכנסת?

גלעד קריב: הלאה.

אלעזר שטרן: הוראות לעניין מכרזים על אף האמור בהוראות לפי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 –

אלעזר שטרן: התקשרות הנעשית עם מי שזכה במכרז שפרסם משרד, כהגדרתו בתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993, בתנאים הזהים לתנאי המכרז או בתנאים המיטיבים עם ועדת הבחירות המרכזית, אינה טעונה מכרז אם ועדת המכרזים מצאה כי ההתקשרות נדרשת נוכח התפשטות נגיף הקורונה החדש או שמטעמי דחיפות לא ניתן לערוך מכרז בפרק הזמן הנדרש למימוש ההתקשרות ובלבד שהתקשרות כאמור ששוויה עולה על 2,500,000 שקלים חדשים תיעשה באישור ועדת הפטור של ועדת הבחירות המרכזית ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

גלעד קריב: האם יש הערות לנוסח הזה שדיברנו בו אתמול בהרחבה?

גלעד קריב: הערות מצד הממשלה?

גלעד קריב: לא.

גבי לסקי: אם יש לי נסיבות מיוחדות, למה אני צריכה לציין במפורש קורונה?

גבי לסקי: בסעיף 5(2) כתוב "אינה טעונה מכרז אם ועדת המכרזים מצאה כי ההתקשרות נדרשת נוכח התפשטות נגיף הקורונה החדש או שמטעמי דחיפות לא ניתן לערוך מכרז".

גלעד קריב: כי הקורונה היא לא דחיפות.

גלעד קריב: יש דחיפות ויש קורונה.

שמחה רוטמן: באמת, למה זה מותנה בקורונה?

גלעד קריב: זה לא.

גלעד קריב: זה "או".

שמחה רוטמן: אני הייתי מוריד את המילים האלה.

שמחה רוטמן: אני מסכים עם גבי.

שמחה רוטמן: אין כאן סיבה.

שמחה רוטמן: יש נסיבות מיוחדות.

שמחה רוטמן: אם תהיה קורונה, תהיה קורונה.

שמחה רוטמן: למה צריך את הסעיף של הקורונה?

גבי לסקי: הקורונה לא פוגעת ביכולת לעשות מכרזים.

שמחה רוטמן: לא שהיא לא פוגעת.

שמחה רוטמן: יכול להיות שהקורונה כן פוגעת אבל מסמיכים נסיבות מיוחדות מאלף סיבות מיוחדות ולכן למה אתה מתייחס לקורונה?

גלעד קריב: ההסמכה היא לא כללית - או מטעמי דחיפות.

שמחה רוטמן: מטעמי דחיפות אבל למה התקשרות נדרשת?

שמחה רוטמן: כששמעתי את ההסברים של ועדת הבחירות המרכזית באילו סיטואציות יכולים להשתמש בזה, נתנו להם כל סיבה של דחיפות או אפילו כל סיבה של יעילות הייתי נותן להם.

רועי אביחי שויקה: זה בתיאום עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר.

שמחה רוטמן: רוצים לצמצם את זה.

שמחה רוטמן: אני אומר כאן אמירה עקרונית שהיא נכונה.

שמחה רוטמן: אני אומר שכל סעיף שיש בו אלמנט של קורונה, המילים האלו, אני מבקש שהן יהיו מותנות בהתקיימות מצב חירום או מצב מיוחד.

שמחה רוטמן: כאן אני מסכים גם למצב מיוחד ולא רק מצב חירום.

שמחה רוטמן: אני לא חושב שאנחנו צריכים להכניס את הקורונה לחקיקה כשאין מצב חירום.

רועי אביחי שויקה: זה קשור גם לעיכוב במידה מסוימת בשרשרות האספקה.

רועי אביחי שויקה: זאת אומרת, דברים שהם לא קשורים למצב הבריאותי.

שמחה רוטמן: לכן אני אומר שיש לכם מטעמי דחיפות.

שמחה רוטמן: קורונה, חוקקנו חוק מיוחד שאומר שקורונה מותנית במצב חירום או במצב מיוחד.

גלעד קריב: לטעמי זאת הוראת שעה.

גלעד קריב: דעתי שונה מדעתך .

גלעד קריב: הסיפור לא צריך להיות מותנה בהכרזה על מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: חוק הסמכויות דורש הכרזה כדי לפגוע בזכויות.

שמחה רוטמן: לא רק.

גלעד קריב: לא רק, בסדר גמור.

גלעד קריב: בעניין הזה אני מציע שאם אתה רוצה, תגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אני לא מחליף.

שמחה רוטמן: אני מבקש הסתייגות.

שמחה רוטמן: אני מגיש על זה הסתייגות.

שמחה רוטמן: אני מבקש שהמילים "נוכח התפשטות נגיף הקורונה החדש" יהיו בתוקף רק במקרה שמוכרז מצב מיוחד או מצב חירום במשק.

אלעזר שטרן: הכרזה על מצב בריאותי?

שמחה רוטמן: על מצב מיוחד או מצב זה על פי חוק הקורונה.

גלעד קריב: אם אין עוד הסתייגויות, אנחנו עוברים לסעיף 6 והוא סעיף התקצוב.

גלעד קריב: אני מבין שיש בקשה של משרד האוצר שנושא המקדמה לא יעוגן בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: יש כבר בקשה של האוצר לוועדת הכספים על העמדת מקדמה של מחצית מן הסכום בו מדובר.

גלעד קריב: נמצא איתנו יושב ראש ועדת כספים שיבקש לומר דברים לפרוטוקול אבל אני כן מבקש מעורך דין שויקה להבין האם די מבחינת

גלעד קריב: כם בהבאת הפנייה ובהתחייבות או באמירה של יושב ראש ועדת כספים לגבי הטיפול ואם כן, מה אנחנו כן רוצים שייכתב בסעיף התקציב.

אלעזר שטרן: בכלל.

אלעזר שטרן: אם יש בו צורך בכלל.

גלעד קריב: בעיניי יש צורך בכלל כיוון שזאת ההוראה שקובעת שיושב ראש ועדת הבחירות המרכזית הוא הממונה על מימוש התקציב.

גלעד קריב: הוראה זו מתחייבת.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: זה בכל מקרה אם האוצר מעביר מקדמה.

שמחה רוטמן: השאל האם לאוצר מותר להעביר מקדמה כשאין תקציב.

גלעד קריב: בוודאי שכן.

שמחה רוטמן: לא יודע.

שמחה רוטמן: תגיד אתה.

שמחה רוטמן: אתה בוועדת הכספים.

שמחה רוטמן: לא אני.

גלעד קריב: אדוני יושב ראש ועדת כספים.

אלכס קושניר: בעקבות הדיון שהיה כאן אתמול, משרד האוצר התחייב להכין פנייה תקציבית לוועדת כספים וכך באמת עשה.

אלכס קושניר: היום קיבלנו פנייה שמספרה 161 עד 162 ועניינה העמדת מקדמה לוועדת בחירות מרכזית לצורך התארגנות למערכת הבחירות הקרובה.

אלכס קושניר: סכום המקדמה הוא 282,308 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: היא צריכה לעבור איזשהו הליך פרוצדורלי בתוך ועדת הכספים, בדיקה של הלשכה המשפטית, ולאחר מכן היא תפורסם באתר הוועדה.

אלכס קושניר: יומיים לאחר מכן אני אוכל להצביע עליה.

אלכס קושניר: לכן מבחינתי משרד האוצר עמד בהתחייבותו כלפי מה שאתה דרשת ממנו.

רועי אביחי שויקה: מנכ"לית הוועדה ניסתה לשוחח מספר פעמים עם נציג האוצר וזה לא הצליח.

רועי אביחי שויקה: אנחנו באופן עקרוני עומדים על הסעיף.

רועי אביחי שויקה: לאור הדברים של יושב ראש ועדת כספים אני אבקש לבדוק מולה שאכן זה בעינו עומד.

רועי אביחי שויקה: כרגע אנחנו עומדים על הסעיף כמו שהוא.

רועי אביחי שויקה: לנוכח דבריו של כבוד יושב ראש ועדת הכספים, אני כרגע בודק את זה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר את הדבר הבא.

גלעד קריב: אני מבקש שמנהלת ועדת הבחירות המרכזית תעמוד בדין ודברים עם יושב ראש ועדת כספים לליבון העניין.

גלעד קריב: אני מבקש שזה ייעשה עכשיו.

רועי אביחי שויקה: היא מגיעה לכאן.

גלעד קריב: אני מבקש שהדיון ייעשה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שסעיף 134 לחוק הבחירות קובע שוועדת הכספים תאשר את התקציב.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להיות במצב שכאשר החוק הזה מאושר, ברור לנו באותה שנייה ועדת הבחירות מוסמכת לפעול.

גלעד קריב: מרגע החוק הזה, ועדת הבחירות צריכה להיות מסוגלת להתחיל לנהל את התקציב לבחירות.

גלעד קריב: לכן אני לא בטוח שאנחנו יכולים להימנע מסעיף בעניין התקציב בחוק הזה.

גלעד קריב: אם אנחנו נותרים רק עם סעיף 134, עולה שהתקציב שעומד לרשות של ועדת הבחירות המרכזית הוא רק מרגע אישור ועדת הכספים.

גלעד קריב: יש כאן איזשהו עניין שצריך לפתור.

גלעד קריב: אני לא אפתח בעניין הזה דיון כיוון שבסופו של דבר השורות התחתונות מוסכמות עלינו.

גלעד קריב: רק צריך לראות כיצד זה מעוגן.

שמחה רוטמן: יותר מזה.

שמחה רוטמן: אני לא יודע איך בלי סעיף כזה מותר ליושב ראש הבחירות להוציא את הכסף.

גלעד קריב: זה מה שאני אומר.

שמחה רוטמן: בלי קשר לוועדת כספים.

שמחה רוטמן: גם אם ועדת הכספים הייתה מתכנסת עכשיו ומעבירה את הכסף.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר.

גלעד קריב: יש הוראה בחוק הבחירות שמסדירה את נושא התקציב.

גלעד קריב: היא אומרת שהתקציב מאושר על ידי ועדת כספים והוא באחריותו של יושב ראש ועדת הבחירות.

שמחה רוטמן: נכון.

גלעד קריב: יש הוראה כללית שמסדירה.

שמחה רוטמן: נכון, אבל כל עוד לא אושר תקציב.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני מסכים.

גלעד קריב: לכן, בעיניי כל עוד לא אושר התקציב, אם לא תהיה כאן הוראה שאומרת שמועברת מקדמה ושניתן לממש אותה.

שמחה רוטמן: שאלת המקדמה היא שאלה אחת.

שמחה רוטמן: השאלה השנייה של ההוצאה, היא העיקר כאן.

שמחה רוטמן: גם אם עכשיו יושב ראש ועדת כספים מתחייב שעוד לפני שאנחנו מסיימים כאן את הישיבה, כבר ההעברה מאושרת, העברת המקדמה מאושרת אצלו בוועדה, הוא יושב ראש ועדת הכנסת לא יכול לחתום.

גלעד קריב: לכן אני אומר שהאמירה על אף האמור בסעיף 134 לחוק הבחירות לכנסת צריכה להיות.

שמחה רוטמן: נכון.

שמחה רוטמן: מסכים.

גבי לסקי: כן.

גבי לסקי: זה חייב חקיקה.

שמחה רוטמן: המקדמה.

שמחה רוטמן: לא מהחלק השני.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: לכן אני אומר שגם אם ועדת הבחירות המרכזית חיה בשלום עם ההתחייבות של יושב ראש ועדת כספים, לאור העובדה שהפנייה להעברת מקדמה כבר הוגשה לוועדת הכספים, עדיין, בלי שום קשר למקדמה, אני מבקש מעורך הדין שויקה ומהיועץ המשפטי של הוועדה לבדוק האם אנחנו לא נדרשים להוראה פוזיטיבית שאומרת שעל אף האמור בסעיף 134 א, ב, ג, כי על פניו - - -

אלעזר שטרן: השאלה אם ועדת הבחירות תוכל להציג לנו מה הם עשו בשנים קודמות.

אלעזר שטרן: הרי זאת לא פעם ראשונה שפורצות בחירות וועדת הבחירות צריכה להגיש תקציב לאישור.

אלעזר שטרן: בדרך כלל היא מוציאה כספים עוד לפני שוועדת הכספים מאשרת.

גלעד קריב: לכן אני אומר שאני גם לא רוצה לפתוח את הדיון המשפטי.

גלעד קריב: אנחנו עוד ניקח הפסקה ונבדוק את זה.

גלעד קריב: יכול להיות שתבואו ותאמרו שלשיטתכם, עמדת הייעוץ המשפטי של הוועדה, הממשלה, בסדר, ההוראה מספיק - - - חברים, אנחנו מקיימים כאן דיון מסודר.

גלעד קריב: דוד, שב.

גלעד קריב: אין שום בעיה עם התקציב.

גלעד קריב: דוד, כאן זה לא מתנהל כך.

דוד ביטן: זה לא חשוב מה מתקיים.

דוד ביטן: יש לנו עוד שעתיים.

גלעד קריב: דוד, סליחה, שב בבקשה.

גלעד קריב: די.

גלעד קריב: מספיק.

דוד ביטן: מה זה מספיק?

שלמה קרעי: היושב ראש, מה זה?

גלעד קריב: שלמה, חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אין תרבות דיון כזאת.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, תודה.

דוד ביטן: נכנסתי כי אמרו שיש בעיה.

גלעד קריב: אתם תעשו את הבדיקה הזאת ותבדקו איך אנחנו מעגנים את זה.

שמחה רוטמן: בכל מקרה תקריא את סעיף 6.

אלעזר שטרן: תקציב ועדת הבחירות המרכזית

אלעזר שטרן: על הצעה של ועדת הבחירות המרכזית לתקציב הבחירות לכנסת העשרים וחמש יחולו הוראות סעיף 134 לחוק הבחירות לכנסת ויראו את התקציב שהעמיד אוצר המדינה לפי סעיף קטן (א) כמקדמה על חשבון תקציב זה.

גלעד קריב: אם אין הערות נוספות, אנחנו מבקשים לקבל מכם נוסח ואם נצטרך לשם כך לעשות הפסקה, נעשה.

דוד ביטן: רציתי לשאול לגבי מקבצי דיור.

גלעד קריב: עוד לא הגענו לזה.

גלעד קריב: אנחנו קוראים מסודר.

שלמה קרעי: איך מסודר?

שלמה קרעי: אתה קפצת לסוף.

גבי לסקי: אנחנו בסעיף 6.

גלעד קריב: אני לא צריך עזרה.

גלעד קריב: אנחנו בסעיף 6.

גלעד קריב: אני עובר לסימן ד', לסעיף 7.

דוד ביטן: הבנתי שאין לך סבלנות.

גלעד קריב: יש לי המון סבלנות.

אלעזר שטרן: סימן ג': ניהול הבחירות לכנסת העשרים וחמש סימן ג' כולל הוראות שעה לבחירות לכנסת העשרים וחמש כאשר קוראים סעיפים מסוימים בחוק הבחירות לכנסת בצורה שונה מהקריאה הרגילה.

אלעזר שטרן: סעיף 7 הוא סעיף שמדבר על עקרון הריתוק לקלפי והוא אומר שלמעט הוראות מסוימות, הצבעות לפי סעיפים מסוימים ופרקים מסוימים יש את עקרון הריתוק לקלפי.

אלעזר שטרן: ברשימת אותם סעיפים ואותם פרקים שיש בהם הסדר על הצבעה של מעטפות כפולות, עכשיו מוסיפים את י3א ואת י3ב, שאלה הפרקים שנקרא בהמשך שהם ההצבעה של חולים ומבודדים והצבעה בבתי אבות.

אלעזר שטרן: זה תיקון טכני שמונה את אותם דברים שהתווספו.

התשכ"ט-1969 ייקרא כך: בסעיף 7, במקום "י3" יבוא "י3, י3א, י3ב".

24 יבוא: "24א.

24 יבוא: קיום ישיבות בהיוועדות חזותית

24 יבוא: על אף האמור בסעיף קטן (א), אפשר לקיים את ישיבת הוועדה בדרך של היוועדות חזותית אף אם יושב ראש הוועדה לא החליט לכנסה כאמור באותו סעיף קטן, אם הסכימו לכך כל חברי הוועדה.

24 יבוא: הסכמה כאמור בסעיף קטן זה יכול שתהיה אף לכך שרק חלק ממשתתפי הישיבה ישתתפו בה בדרך של היוועדות חזותית.

שלמה קרעי: בכל מקרה, כדי לקיים היוועדות חזותית, חייבת הסכמה של כל חברי הוועדה.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: יש שתי חלופות.

אלעזר שטרן: בסעיף קטן (א) ובסעיף קטן (ב).

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: ב-(ב) כתוב על אף האמור בסעיף קטן (א).

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: סעיף קטן (א) זה שיקול דעת של יושב ראש הוועדה בהתקיים תנאים מסוימים וסעיף קטן (ב) אומר שגם אם לא התקיימו התנאים המסוימים שבסעיף קטן (א), חברי הוועדה יכולים, אם יש הסכמה של כל חברי הוועדה, לקיים.

גלעד קריב: למרות שהיושב ראש .

אלעזר שטרן: אלה בעצם שני מסלולים שונים.

אלעזר שטרן: ישיבה לפי סעיף זה המתקיימת בדרך של נוכחות חברי הוועדה בחדרים שונים במתקני הוועדה, תתקיים כך שנוכחות חברי הוועדה בכל אחד מהחדרים תהיה ככל האפשר בהתאם לייצוג הסיעתי בוועדה.

אלעזר שטרן: ראה משתתף בישיבה כי בשל קיומה וניהולה של הישיבה בדרך של היוועדות חזותית נפגעה זכותו להשתתף בישיבה או לשמוע או להשמיע את עמדתו או שלא התקיימו התנאים לפי סעיף זה, רשאי הוא לדרוש כי הדבר יירשם בפרוטוקול.

אלעזר שטרן: בהזמנה לישיבה המתקיימת לפי סעיף זה יצוין כי הישיבה תתקיים בדרך של היוועדות חזותית ויפורטו בה הנחיות לעניין ההשתתפות בישיבה.

גלעד קריב: הערות לעניין סעיף ההיוועדות החזותית.

אוסאמה סעדי: אני הייתי חבר ועדת בחירות מרכזית במשך שנים רבות ואני יודע שחברי כנסת לא מקבלים גמול על ישיבות אבל חברי ועדה שהם לא חברי כנסת מקבלים גמול.

אוסאמה סעדי: אם מקיימים ישיבה בהיוועדות חזותית, זה נחשב כישיבה רגילה ומקבלים עליה גמול?

גלעד קריב: כן.

רועי אביחי שויקה: התשובה היא כן.

רועי אביחי שויקה: זאת נחשבת ישיבה רגילה.

גלעד קריב: התשובה היא לפרוטוקול מטעם נציג ועדת הבחירות המרכזית.

גבי לסקי: אתמול דיברנו ואמרנו שנדבר על זה אחרי הקריאה הראשונה האם זה ראוי שדיונים בנוגע לפסילות ייערכו בהיוועצות חזותית.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שיירשם במפורש שדיון על פסילת רשימות או מועמדים לא יהיה בהיוועדות חזותית.

גבי לסקי: אנחנו לא רוצים אבל אמרנו שנדון בזה היום.

ענבר בזק: אתמול אתה אמרת שאם המועמד לפסילה מוכן, זה בסדר.

גבי לסקי: זה החריג, אבל הכלל צריך להיות שעושים את זה בפניו.

אוסאמה סעדי: צריך לקבוע במפורש.

גלעד קריב: עורך הדין שויקה, התייחסותך.

רועי אביחי שויקה: אנחנו הצהרנו כבר בהכנה לקריאה ראשונה שפסילת רשימות לא תהיה בדרך של היוועדות חזותית.

רועי אביחי שויקה: בכל מקרה, כרגע זאת הוראת שעה רק לכנסת הנוכחית וכתוב במפורש גם בשיקולים של היושב ראש שהוא ישקול את נושא הישיבה.

רועי אביחי שויקה: על כל פנים, הצהרנו שפסילת רשימות לא תהיה בהיוועדות חזותית.

גלעד קריב: אז בוא נכניס את זה.

גבי לסקי: בוא נכניס את זה במפורש.

אורלי עדס: אין לנו התנגדות.

אורלי עדס: אני אזכיר שכאשר מגיפת הקורונה הייתה בעיצומה במערכת הבחירות לכנסת ה-24, קיימנו את דיוני הפסילה בנוכחות.

אוסאמה סעדי: פסילה לא ב-זום.

אורלי עדס: לא היה ב-זום.

גלעד קריב: הדיון הזה שקוראים מן היציע, נגמר.

גלעד קריב: מי שרוצה לדבר, מרים את היד כי אחרת לא נצא מכאן היום.

גלעד קריב: תודה למנכ"לית ועדת הבחירות המרכזית.

גלעד קריב: היועץ המשפטי, אני מבין שאתם מציעים לא להכניס.

אלעזר שטרן: אני מעדיף לא להכניס הוראה מסוימת ואני גם אסביר לכם למה.

אלעזר שטרן: ההצעה של חברת הכנסת לסקי לכתוב בצורה מפורשת לגבי דיוני פסילה.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה מסוג הדיונים שלא נכון לקיים אותם.

אוסאמה סעדי: אז מה הבעיה להכניס?

אלעזר שטרן: החשש שלי הוא שכיוון שלא נעשה מיפוי מדויק על כלל סוגי הדיונים - - -

אוסאמה סעדי: לא, יש הבדל.

אלעזר שטרן: בעיניי עדיף לא למנות סוג מאוד ספציפי של דיון.

אלעזר שטרן: יש כאן את שיקול הדעת שמבנה את שיקול הדעת של יושב ראש הוועדה בצורה ברורה ושהוא מתייחס לנושא הישיבה.

אלעזר שטרן: זה דבר שהוא חייב לשקול אותו.

אלעזר שטרן: אני גם מזכיר שיש חובה של נסיבות מיוחדות.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, מלכתחילה שיקול הדעת שלו - - -

אוסאמה סעדי: אתה לא כותב שזה מצב מיוחד כמו בחוק הסמכויות, כי אתה אומר נסיבות מיוחדות.

אוסאמה סעדי: אני אומר שפסילת מועמדים ופסילת רשימות, זה הליך מעין שיפוטי.

גבי לסקי: כן.

גבי לסקי: לא רק זה אלא שמענו בוועדה שגם בזמן הקורונה הם ביצעו בפני הוועדה.

אוסאמה סעדי: זאת שלילת זכות.

אוסאמה סעדי: זה שונה מכל סוג אחר.

גלעד קריב: האם אפשר לעשות את זה לא במיפוי אלא לומר שהליכים שמתקיימים על פי סעיף זה וזה - - -

דוד ביטן: על איזה סעיף אתם מדברים?

אורלי עדס: על פסילת רשימות.

אורלי עדס: 7(א).

אוסאמה סעדי: על פסילת רשימות לא ב-זום.

גלעד קריב: אנחנו נכין נוסח שמבהיר.

דוד ביטן: זה ממש דיון רציני.

אורלי עדס: נכון.

אורלי עדס: כל הדיונים בוועדת הבחירות הם רציניים.

אורלי עדס: יעיד על כך גם חבר הכנסת קרעי.

גלעד קריב: הנושא של פסילות, תהיה הערה שדיונים של פסילה לא מתקיימים.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב שאל האם גם במקרה של כינוס רגיל של הוועדה, במקרה שיש חבר ועדה - - -

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: גם על פסילה כשהוא חבר.

אורי מקלב: בזמן הקורונה נתנו לחברי הוועדה

גלעד קריב: השאלה אם יש פרוצדורה של השתתפות של חבר ועדה.

גלעד קריב: יש חבר ועדה שנמצא בבידוד, האם הוא יכול להצטרף ב-זום?

רועי אביחי שויקה: זה באמת החיסרון אם ייכתב אחרת בחוק.

שלמה קרעי: היושב ראש, תפילת ערבית.

שלמה קרעי: תעשה הפסקה לכמה דקות.

גלעד קריב: אנחנו נחזור בשעה 21:30.

גלעד קריב: לפני כן נסגור את העניין הזה.

אלעזר שטרן: המשמעות של התוספת של הוראה כזאת, כמו שנאמר כאן עכשיו, היא שאם יש חבר ועדה שהוא חולה קורונה, הוא לא יוכל להשתתף.

אורי מקלב: הוא לא יוכל להשתתף גם בתהליך הדחה?

שלמה קרעי: פעם שעברה מי שהיה חולה קורונה, השתתף מרחוק.

גלעד קריב: אנחנו נכתוב הוראה.

גבי לסקי: ואם הוא חולה במשהו אחר?

גבי לסקי: אם הוא מאושפז?

גלעד קריב: גם אם חבר כנסת מאושפז או חולה בבית וזאת לא קורונה, בואו.

גלעד קריב: אחרת אין לזה סוף.

גלעד קריב: את העיקרון הזה אנחנו לא מחדשים עכשיו בחקיקה.

גלעד קריב: נבדוק אם אנחנו יכולים לנסח כך שיש עיקרון כללי שדיונים בנושא פסילה - - -

גבי לסקי: יש ממלא מקום.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: בפעם הקודמת עשינו דיון פיזי בנושא פסילה וחלק מהחברים שלא יכלו להגיע, הצביעו דרך הטלפון.

גלעד קריב: על זה אנחנו מדברים.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להסדיר את זה בחקיקה.

גלעד קריב: אני מבקש שתבדקו.

שלמה קרעי: הדיון היה פיזי באולם ואנשים היו ב-זום והצביעו דרך הטלפון.

רועי אביחי שויקה: אני חושב שהנוסח הנוכחי הוא זה שנותן את המענה לזה, אבל אם אתם רוצים שנבדוק – נבדוק.

רועי אביחי שויקה: הנוסח הנוכחי גם מתייחס לנושא הישיבה, גם יש כאן התחייבות של מנכ"לית הוועדה שהישיבה תהיה פיזית וגם נוציא קישור זום למי שלא יכול להיות.

גלעד קריב: צריך לקבל החלטה.

גלעד קריב: יש כאן אמירה של מנכ"לית ועדת הבחירות.

גלעד קריב: אנחנו נבדוק אם אנחנו מביאים גם על דעת הוועדה איזשהו ניסוח.

גלעד קריב: זה לא כל כך מסובך.

גלעד קריב: אפשר לקבוע הוראה כללית שאומרת שכעיקרון ישיבות בעניין סעיפים שנוגעים לפרוצדורות הפסילה יתקיימו ב-זום ובנסיבות מיוחדות רשאי יושב ראש הוועדה לאשר גם כאן השתתפות.

אלעזר שטרן: זה בדיוק מה שכתוב בסעיף.

גלעד קריב: הקביעה העקרונית שישיבות של פסילה לא מתנהלות בהיוועדות חזותית, זה לא קיים כאן ולא רוצים להשאיר את זה לשיקול דעתו של יושב ראש הוועדה.

גלעד קריב: זה לגיטימי.

שלמה קרעי: הוא שופט.

שלמה קרעי: אתה לא סומך עליו?

גלעד קריב: נוותר על ההערה הזאת.

גלעד קריב: הסעיף הזה, זה דבר שאנחנו נבדוק.

גלעד קריב: אנחנו נשוב ונתכנס בשעה 21:30.

גלעד קריב: אני מחדש את הישיבה.

גלעד קריב: ידידיי ממשרד האוצר ומהוועדה, אתם מוזמנים להשתמש בלשכתי אם צריך עוד לנהל שיג ושיח.

גלעד קריב: לפני שנעבור לנושא של ההצבעה בבתי אבות, לפרק הבא, עורך הדין שויקה.

רועי אביחי שויקה: אנחנו נעשה את זה בהמשך.

רועי אביחי שויקה: לגבי זום בקורונה, נעשה מיד.

רועי אביחי שויקה: רצינו לקדם את העניין של התקציב.

גלעד קריב: מה מסתמן לעניין התקציב

רועי אביחי שויקה: המנכ"לית מדברת בחוץ עם נציג משרד האוצר.

רועי אביחי שויקה: היא הייתה איתם בשיח כל היום.

דוד ביטן: מה הבעיה עם התקציב?

גלעד קריב: אין בעיה עם התקציב.

גלעד קריב: אנחנו כרגע עיגנו את העניין של המקדמה בגובה מחצית התקציב הקודם בחוק.

גלעד קריב: האוצר מבקש לא לעגן את זה בחקיקה.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: עזוב.

גלעד קריב: דוד, אני איתך.

דוד ביטן: אתה זוכר שדיברנו בהתחלה ומה אמרתי לכם?

דוד ביטן: אם לא יהיה כתוב, האוצר יעשה להם בעיות.

גלעד קריב: האוצר כבר הגיש פנייה לוועדת הכספים וחבר הכנסת קושניר התחייב שברגע שהייעוץ המשפטי עושה את הפרוצדורה, הוא מעביר את זה.

גלעד קריב: אני כאן הולך על פי דעתה של ועדת הבחירות המרכזית.

גלעד קריב: ועדת הבחירות המרכזית תעמוד על עיגון בבקשה.

גלעד קריב: גם בלי המקדמה, צריך להבין מה כן מעגנים כי אחרת אנחנו בבעיה עם סעיף 134.

דוד ביטן: כל השנים הם התנגדו לעיגון הזה.

גלעד קריב: אני יודע.

דוד ביטן: ותמיד זה עבר כי זו הדרך היחידה.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: אני אומר שוב שמעבר לסוגיית המקדמה, יש כאן סוגיה אחרת שצריך לבוא ולומר כי כרגע סעיף 134 בחוק הבחירות אומר שיש לכם תקציב מהרגע שזה אושר בוועדת כספים.

גלעד קריב: אם הייעוץ המשפטי בא ואומר שאין לכם מניעה להשתמש בתקציב לפני שאושר בוועדת הכספים, מצוין.

גלעד קריב: אם לא, יהיה סעיף מפורש שמסמיך אותם לזה.

אורלי עדס: זה בדיוק הבירור שניסינו לעשות כרגע.

אורלי עדס: למעשה גם אם תאשרו את זה בהוראת החוק, את המקדמה צריך להעביר דרך ועדת הכספים.

גלעד קריב: אבל זה יעבור דרך ועדת הכספים.

אורלי עדס: אני זכרתי שהמקדמות לא עברו דרך ועדת כספים.

אורלי עדס: אנחנו בדיוק העלינו גם את החשבת.

אורלי עדס: אנחנו צריכים להבטיח שזה באמת יאושר ויעבור כי אחרת אין לי איך להתחיל לעבוד.

גלעד קריב: אם המחוקק קובע שתועמד מקדמה, בסדר.

רותם ברמלי: אפשר להתייחס לזה?

רותם ברמלי: גם הנוסח בחוק, בהצעת החוק, מדבר על כך שהאוצר יעמיד מקדמה.

רותם ברמלי: הוא מטיל עלינו מחויבות.

רותם ברמלי: אנחנו העברנו את התקציב, הדרך שלנו להעביר תקציב מסעיף לסעיף היא באמצעות פנייה לוועדת כספים.

רותם ברמלי: אין דרך אחרת לעשות את זה.

רותם ברמלי: לכן גם אם הסעיף הזה יישאר, יידרש אישור של ועדת כספים בשביל לאשר את המקדמה בכל מקרה.

גלעד קריב: זה בסדר.

רותם ברמלי: האישור הזה יגיע.

גלעד קריב: האישור הזה יינתן.

גלעד קריב: אני רוצה להבין בפשטות את העניין.

גלעד קריב: סעיף 134 אומר שהתקציב עומד לכם רק מרגע אישור ועדת הכספים.

גלעד קריב: האישור של התקציב בוועדת הכספים כנראה יגיע בעוד כמה שבועות מכיוון שכפי ששמענו ממנכ"לית ועדת הבחירות לוקח זמן לגבש את התקציב המלא.

גלעד קריב: כך היה בעבר.

גלעד קריב: אני רוצה להבין האם לכן אנחנו נדרשים לסעיף הזה שאומר שהמקדמה עומדת לרשותכם בלי קשר לאישור התקציב.

גלעד קריב: קיבלת מקדמה ויש את זה או שהכול בסדר כי כך נהגתם תמיד ואין בעיה עם סעיף 134.

גלעד קריב: יש כאן שאלה משפטית.

גלעד קריב: אין כאן שאלה של מדיניות.

גלעד קריב: הם מעמידים לכם מקדמה, בחצי כבר הוציאו את הפנייה.

גלעד קריב: אלכס קושניר הודיע שהוא יכנס את הוועדה.

אורלי עדס: צריך את ההסכמה של ועדת הסכמות.

גלעד קריב: ככל שזה מתקדם, האירוע, המסקנה היא שעם כל הצער כלפי הרצון שלכם לא לחוקק את זה, כרגע הסעיף עומד בעינו.

גלעד קריב: חברים, חבל, גם אין זמן, עד שאני לא אדע שעל פי החוק – וזה עניין של היועצים המשפטיים, מהרגע שהחוק הזה עובר יש לרשות הוועדה להתחיל לפעול במסגרת התקציב שניתן לה, אז אנחנו נשאיר את הסעיף הזה.

רותם ברמלי: לאורך כל השנים, למיטב ידיעתי, התקבלו מקדמות ללא סעיף מפורש בחוק.

רותם ברמלי: כך זה עבד.

אורלי עדס: אני גם אמרתי.

אורלי עדס: אנחנו קיבלנו מקדמות.

גלעד קריב: עורך הדין דין לבנה, אנחנו עם שאלה משפטית.

גלעד קריב: סעיף 134 לחוק הבחירות קובע שהתקציב עומד לרשות ועדת הבחירות המרכזית לניהולו של יושב ראש הוועדה עם אישור התקציב בוועדת הבחירות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שזה לא יקרה מחר ואתם צריכים להתחיל לפעול מחר.

גלעד קריב: מה המסגרת, לא של המדיניות?

גלעד קריב: זה שתקבלו מקדמה בגובה חצי התקציב של פעם שעברה – זה סגור.

גלעד קריב: מה המסגרת הנורמטיבית המשפטית שמסדירה את היכולת שלכם לפני אישור ועדת הכספים להתחיל להשתמש בתקציב דרך המקדמה?

גלעד קריב: האם אנחנו יכולים לעשות את זה מבלי סעיף מפורש בחוק?

גלעד קריב: זו שאלה משפטית.

דין לבנה: השאלה היא שאלה טובה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: והתשובה?

דין לבנה: כבר נדרשנו לשאלה הזו בעבר.

דין לבנה: אכן כדאי שיהיה סעיף שמסמיך את הוועדה לעשות שימוש במקדמות בהתאם להנחיות יושב ראש הוועדה, גם אם מקבלים את הצעת משרד האוצר – ולא הייתי כאן ולכן אני לא יודע מה הוחלט – שלא לחייב את המקדמות בחקיקה.

דין לבנה: כלומר, לכתוב שככל שיתקבלו מקדמות, הן יועמדו לרשות יושב ראש הוועדה.

גלעד קריב: האם זה מוסכם?

רותם ברמלי: זה בסדר.

גלעד קריב: ינוסח סעיף שלא נכנס.

גלעד קריב: צריך לומר שעל אף האמור בסעיף 134 אישרה ועדת הכספים של הכנסת העברת מקדמה על חשבון התקציב - - -

אלעזר שטרן: בהנחה שוועדת הכספים היא זאת שמאשרת את העברת המקדמה.

אורלי עדס: זה תקציב המשכי.

אורלי עדס: זה לא ועדת הכספים.

רותם ברמלי: ברגע שיש תקציב מאושר, הדרך להעביר כסף מסעיף לסעיף היא באמצעות ועדת כספים.

רותם ברמלי: אין דרך אחרת.

רותם ברמלי: כך זה עובד.

אורלי עדס: אבל זה נכון לעכשיו.

גלעד קריב: מה שייכתב בחוק זה שעל אף הוראות סעיף 134 הועברה מאוצר המדינה מקדמה לטובת תקציב או על חשבון תקציב.

דוד ביטן: זה בנוסף למה שהחלטנו בקריאה הראשונה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה במקום.

דוד ביטן: למה במקום?

אלעזר שטרן: זה מה שהוחלט כאן.

דוד ביטן: סליחה, עוד לא הוחלט כלום.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: האוצר - - -

דוד ביטן: האוצר לא מקובל עלי.

גלעד קריב: זה בסדר שהוא לא מקובל עליך אבל אנחנו דנים כאן ונראה.

גלעד קריב: האוצר ביקש שבמקום לקבוע בחוק חובת העמדת מקדמה בחוק, הם ביקשו לעשות את זה על ידי זה שהם כבר הוציאו פנייה לוועדת כספים.

גלעד קריב: ההתחייבות לפרוטוקול לוועדת הכספים, וכן לעגן בחוק שהועברה מקדמה.

גלעד קריב: אז ניתן להשתמש במקדמה על אף הוראות סעיף 134.

דוד ביטן: אני אלך איתך אבל עד אמצע הדרך.

דוד ביטן: תקשיב.

דוד ביטן: יהיה כתוב עוד סעיף שאומר שכל הנושא הזה של ההעברה, אלא אם כן ועדת כספים אישרה תוך נגיד 7 ימים את העניין הזה.

רותם ברמלי: זה לא עוזר לחוק כי החוק מבקש ממני להגיש פנייה.

רותם ברמלי: זאת המשמעות של הסעיף.

דוד ביטן: עם כל הכבוד, אני לא רוצה להיות בידיים של ועדת הכספים.

גלעד קריב: אתה בכל מקרה בידיים שלה.

דוד ביטן: לא, לא נכון.

דוד ביטן: בחוק הזה אני לא.

דוד ביטן: אני לא יודע מה יקרה.

דוד ביטן: אתה רואה מה קורה כאן.

דוד ביטן: אני לא מוכן.

דוד ביטן: אני רוצה שוועדת הבחירות תתחיל לעבוד ממחר בבוקר ולכן אני רוצה שיהיה לה תקציב.

דוד ביטן: לא להיות תלוי באף גורם פוליטי בעניין הזה, לא בוועדת כספים ולא בוועדה אחרת.

דוד ביטן: לכן אני לא מוכן שיהיה כתוב שוועדת כספים תאשר או לא תאשר.

דוד ביטן: אחרי הבחירות שתאשר מה שהיא רוצה.

דוד ביטן: אני חושב שאסור לנו.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר, אדוני היושב ראש, שלייצר תלות של ועדת הבחירות לתפקוד המיידי שלה בגורם פוליטי שנמצא בידי מפלגה אחת.

שמחה רוטמן: אני רוצה להזכיר שוועדת הבחירות היא כנסת קטנה, היא גורם מאוזן.

שמחה רוטמן: כאן אתה נותן את כל ועדת הבחירות בידיים של גורם פוליטי אחד.

רותם ברמלי: גם אם הסעיף הזה יישאר, זה יעבור לוועדת כספים.

שמחה רוטמן: לא, לא נכון.

גבי לסקי: יש את הצהרת יושב ראש ועדת כספים.

דוד ביטן: ואם הוא לא יעמוד בהצהרה?

דוד ביטן: מה אני אעשה?

גלעד קריב: דוד, שמענו, הבנו.

גלעד קריב: רותם, אני מבין את המורכבות כאן.

גלעד קריב: בהיעדר סיכום אחר שיבהיר את החובה להעמיד מקדמה, אנחנו לא נתקדם.

גלעד קריב: אני כן רואה כאן מורכבות עם סעיף 134 ולכן אני מבין את הקושי שלכם.

גלעד קריב: אני אומר שהסעיף כרגע נשאר.

רותם ברמלי: אבל הוא לא נותן מענה למה שעלה כאן.

גלעד קריב: הוא כן נותן.

רותם ברמלי: בכל מקרה זה יגיע לוועדת כספים.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: לא נכון.

דוד ביטן: למה שיגיע?

שמחה רוטמן: יש לך חוק שאומר לך שאתה מעביר מקדמה.

שמחה רוטמן: אתה הולך לוועדת הכספים?

רותם ברמלי: תקציבים, בהתאם לחוק יסודות התקציב, עוברים באישור ועדת כספים.

שמחה רוטמן: אבל חוק יסודות התקציב הוא חוק כללי.

שמחה רוטמן: זה חוק ספציפי שנותן לך הוראה, למשרד האוצר, להעביר מקדמה בגובה מסוים.

גלעד קריב: חברים, אפשר לסיים את הסעיף?

שמחה רוטמן: הוא אומר שגם אם יהיה הסעיף הוא הולך לוועדת כספים.

דוד ביטן: תכתוב שלא הולכים לוועדת כספים.

גלעד קריב: אני לא אכתוב שלא הולכים לוועדת כספים.

גלעד קריב: הסעיף כרגע נשאר כפי שהוא.

שמחה רוטמן: מצוין.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, אני בכל זאת מבקש להבין.

שמחה רוטמן: מאחר שנציג האוצר אמר משהו לפרוטוקול, אני מבקש הבהרה לפרוטוקול.

שמחה רוטמן: אם הסעיף בחוק נשאר כפי שהוא, האם הפרשנות של משרד האוצר כרגע היא שגם אם כתוב בחוק שאתם תעבירו מקדמה, אתם לא תעבירו את המקדמה בלי אישור ועדת כספים.

רותם ברמלי: אני לא משפטן ואני מבקש מהייעוץ המשפטי של משרד האוצר לעלות לדיון.

שמחה רוטמן: אני אשמח לקבל התייחסות מאחר שנאמר משהו לפרוטוקול שבעיניי הוא מאוד מטריד.

רותם ברמלי: אנחנו מעבירים תקציבים באמצעות ועדת כספים.

שמחה רוטמן: אבל כשאין לכם חוק ספציפי.

גלעד קריב: רותם, אנחנו רוצים לבוא לקראת

גלעד קריב: כם לא תוך הפרת העיקרון שהוועדה עומדת עליו.

גלעד קריב: זה שזה לא קרה בפעמים הקודמות, כך נבנית חקיקה.

גלעד קריב: בפעם הקודמת לא דייקו בסעיף.

גלעד קריב: אני חושב שגם בפעמים הקודמות הייתה בעיה עם סעיף 134 כי מה לעשות, סעיף 134 אומר שוועדת הכספים, יש לה את התקציב מרגע אישור ועדת הכספים.

גלעד קריב: העניין הזה לא נראה לנו.

גלעד קריב: עמדת הוועדה כרגע, כפי שעלתה בקריאה הראשונה.

גלעד קריב: תגיעו להוראת סעיף שהיא מספיק ברורה, עם ועדת הבחירות המרכזית, על דעת משרד המשפטים – בבקשה.

גלעד קריב: לא יהיה מצב שאנחנו מפה להבא מתקנים את זה.

גלעד קריב: אין לי שום בעיה קונספטואלית שבניגוד ל-99.9 אחוזים מההעברות התקציביות שהמקדמות לא מנויות בחוק, הסיפור של הבחירות הוא טריטוריה מיוחדת בה הפרדת הרשויות, הרחקת הפעולה של ועדת הבחירות המרכזית מכל השפעה פוליטית, ומה לעשות, במשרד האוצר יושב שר, בוועדת הכספים עומד יושב כראש, הכול בסדר.

שמחה רוטמן: ובמקרה שניהם מאותה מפלגה.

גלעד קריב: לא משנה.

גלעד קריב: ידעתי שתאמר את זה אבל זה ממש שלא משנה.

גלעד קריב: בסופו של דבר תמיד מאשרים תקציב בחירות בתקופה שהיא אחרי פיזור הכנסת, אז גם הכול מורכב בוועדת הסכמות.

גלעד קריב: לכן אני אומר שוב שיכול להיות בפעם הראשונה עלינו על העניין, חידשנו חידוש.

גלעד קריב: נכון לעכשיו אני אומר לפרוטוקול שאין בזה כדי לקבוע שום דבר לעתיד, אין בזה תקדים, זאת הוראה מיוחדת לדיני הבחירות.

גלעד קריב: אתם רוצים פתרון אחר?

גלעד קריב: הפתרון של הפנייה וההתחייבות של קושניר לא מניחה את דעת הוועדה -תביאו על דעת היועצים המשפטיים – עמי, משרד המשפטים, אם צריך שתיכנסו לזה, תיכנסו, אבל מה לעשות שיש את סעיף 134 שצריך להתגבר עליו.

דוד ביטן: אנחנו תלויים יושב ראש ועדת כספים.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לפסקה (4).

גלעד קריב: נקרא את הפסקה כדי לצאת ידי חובת הקראה.

גלעד קריב: נשתדל לא להעיר בזמן ההקראה.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שיש כאן עניינים רגישים.

גלעד קריב: לאחר מכן נקיים דיון.

גלעד קריב: אני מזכיר שאתמול אמרתי לפרוטוקול שבסוף צריך להביא נוסח לקריאה ראשונה.

גלעד קריב: אתה לא מביא לקריאה ראשונה שתי אופציות.

שמחה רוטמן: כבר קרו מקרים.

שמחה רוטמן: יש כאלה שיגידו שקרו מקרים אפילו ביממה האחרונה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אנחנו הבאנו נוסח אחד.

גלעד קריב: אמרנו לפרוטוקול שיש דיון.

גלעד קריב: בואו נקרא את כל הסעיפים הרלוונטיים.

גלעד קריב: אני כבר מודיע שאחרי שנטפל בבתי האבות.

גלעד קריב: נמצאים איתנו אנשי רשות האוכלוסין.

קריאה: ורשות המיסים.

גלעד קריב: לגבי רשות המיסים, כשנגיע לסעיף כי להם יש סעיף.

גלעד קריב: לגבי הסיפור שהעלה חבר הכנסת מקלב, החששות מנושא הנפקת תעודות הזהות, זה לא מעוגן כאן בסעיף.

גלעד קריב: אחרי הסעיף הבא נעצור כדי לשחרר את אנשי רשות האוכלוסין ונשמע מהם הבהרות לעניין תעודות הזהות.

גלעד קריב: רשות המיסים כאן ותכף נגיע לסעיף הרלוונטי.

גלעד קריב: אני מנצל את ההזדמנות כדי לברך את עמיתנו יועצו הנאמן של הרב מקלב על המינוי שלו להנהלת בתי הדין הרבניים.

גלעד קריב: ברכות.

גלעד קריב: עורך הדין גוטמן מונה ליועצו של מנהל בתי הדין הרבניים הרב אלי בן-דהן.

גבי לסקי: ברכות.

גלעד קריב: אני רוצה לאחל לך מקרב לב שעד שנבטל את בתי הדין הרבניים או לפחות את המונופול של בתי הדין הרבניים שתשפיע הרבה טובה שם.

אורי מקלב: את היכולת שלכם לבצע, ראינו.

גלעד קריב: אתם טענתם שבשנה אחת זרענו סופה והרס.

גלעד קריב: אז דווקא שיבחתם את יכולת העשייה שלנו.

גלעד קריב: אבן לא זזה בחומה הבצורה של בתי הדין הרבניים.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אנא.

אלעזר שטרן: אחרי סעיף 116יז1 יבוא פרק י3א: הצבעה בבתי אבות 116יז2 הגדרות פרק י3א "בית אבות" – כל אחד מאלה:

אלעזר שטרן: בית דיור מוגן כהגדרתו בחוק הדיור המוגן, התשע"ב-2012.

אלעזר שטרן: מתחם דירות ציבוריות שמתגוררים בו במהלך חייהם הרגיל עולים חדשים חסרי דירה שהגיעו לגיל פרישה שנמצאו זכאים למגורים ולפי כללי משרד העלייה והקליטה.

אלעזר שטרן: לעניין זה – "גיל פרישה", כמשמעותו בחוק גיל פרישה התשס"ד-2004.

אלעזר שטרן: "דייר" – מי שמתגורר בבית אבות.

אלעזר שטרן: "השר הנוגע בדבר" – כל אחד מאלה, לעניין בית האבות שבפיקוח משרדו: שר הרווחה והביטחון החברתי, או שר הבינוי והשיכון, או שר העלייה והקליטה.

אלעזר שטרן: 116יז4 קלפיות בבתי אבות

אלעזר שטרן: דייר רשאי להצביע בקלפי המוצבת בבית האבות שהוא מתגורר בו.

אלעזר שטרן: לא יאוחר מהיום ה-53 שלפני יום הבחירות ימסור השר הנוגע בדבר ליושב ראש הוועדה המרכזית רשימה של כל בתי האבות ויציין לגביהם פרטים נוספים כפי שיקבע יושב ראש הוועדה.

אלעזר שטרן: 16יז4 תחולת הוראות

אלעזר שטרן: לעניין סעיף 75(ב), הדייר רשאי לבחור את המלווה מקרב אלה:

אלעזר שטרן: דייר אחר בבית אבות.

אלעזר שטרן: 116יז5 כללים להצבעה בבתי אבות יושב ראש הוועדה המרכזית, בהתייעצות עם השר הנוגע בדבר, יקבע הוראות בדבר סדרי הפעלתן ועבודתן של קלפיות בבתי אבות, ובכלל זה שעות ההצבעה בקלפיות בכלל או בקלפי מסוימת, הנפקת אישורי הצבעה והעברת רשימת בתי האבות לפי סעיף 116יז3(ג) ו-(ד), וכן הוראות בדבר דרך הפרסום בבתי האבות של שעות ההצבעה ושל מקום הקלפי.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: נמצאת איתנו ב-זום יולי גת, יושבת ראש איגוד בתי אבות.

גלעד קריב: אני מבקש התייחסות קצרה.

יולי גת: ערב טוב ותודה רבה על זכות הדיבור.

יולי גת: אני רוצה להתייחס לשינוי שנעשה לגבי מספר האנשים בבית האבות שיהיה זכאי שיהיה בו קלפי.

יולי גת: השינוי שנעשה למינימום 75 אנשים שנמצאים בבית אבות.

יולי גת: השינוי הזה יוצר סיטואציה שכ-70 בתי אבות שנמצאים תחת פיקוח משרד הרווחה בחוק פיקוח על המעונות, לא יהיו זכאים לקלפי.

יולי גת: אני לא מבינה מדוע נעשה השינוי.

יולי גת: אלה אנשים שהקימו את המדינה וזכותם הלגיטימית היא להצביע.

יולי גת: זאת תקופה בה הם נדרשים לבית אבות בשל מצבם הגופני בעיקר, היכולת להגיע אל הקלפי וגם בתקופה שהם אוכלוסייה שנדרשת מאוד לשמור בנושא קורונה, לאו דווקא תחלואה אלא להימנע מלהגיע למקומות ציבוריים ותימנע מהם זכות לגיטימית.

יולי גת: אני רוצה להשמיע את קולם ולבקש שוב לדון בנושא הזה ולא להגביל את המספר ל-75 אנשים.

יולי גת: אנחנו בבית אחת מבטלים זכות של כמה מאות אנשים ונדמה לי שאנחנו צריכים לשמור על זכותם.

יולי גת: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: כרגע בהצעת החוק כפי שהיא היום – והיה בנושא הזה דיון בנשיאות ועדת הבחירות וכולי ותכף חבר הכנסת רוטמן יעלה הערה שאני לא מקבל - בשיקול דעתו של יושב ראש הוועדה, בהסכמת הסגנים, שזה חשוב, זאת בעצם הסכמת כל סגניו, אפשר גם להציב קלפי במקום שיש פחות מ-75 אנשים.

גלעד קריב: בהינתן המנגנון הזה - ההמלצה על המספר הגיעה מוועדת הבחירות ובסופו של דבר כן צריך לחשוב גם על יכולות הפריסה של קלפיות והפעלת קלפיות, אני חושב שההסדר הוא סביר.

גלעד קריב: הייתה הצעה להעלות את המספר ל-100.

לימור מגן תלם: זה התחיל ב-30.

שמחה רוטמן: זה התחיל כשלא היה בכלל.

שמחה רוטמן: הייתה מערכת בחירות שהייתה הקטנה ל-30.

שמחה רוטמן: פעם לא היה לא ל-75 וגם לא למספר אחר.

גלעד קריב: אני חושב שהמספר 75 מייצג איזושהי נקודת ביניים.

גלעד קריב: בעיניי זה מחייב את השארת שיקול הדעת.

גלעד קריב: בעיניי שיקול הדעת הוא ממילא מצומצם ברמה הפרוצדורלית כי הוא מחייב את הסכמת כל הסגנים.

גלעד קריב: זאת לא יכולה להיות החלטה בלעדית של היושב ראש.

גלעד קריב: לכן אני כבר מקדים את דבריו של חבר הכנסת רוטמן שמיד יאמר, אני לא מציע להטיל עוד מגבלה שנדרשת הכרזה על מצב מכוח חוק הסמכויות מכיוון שאנחנו ערים למצב שכבר היום אנחנו לא נמצאים עם הכרזה ועדיין העולם הזה של המוסדות לאזרחים ותיקים כן נמצא תחת מגבלות מכוח תוכנית מגן אבות ואימהות שלא תלויה בהכרזה.

גלעד קריב: אני חושב שאם מחר תבוטל תוכנית מגן אבות ואימהות, בסדר, זה מצב אחר אבל לצערי אנחנו לא בכיוון הזה.

אלעזר שטרן: אולי כדאי לבדוק גם עם משרד הבריאות מבין כל החלופות שיש כאן להגדרה של בתי אבות, את התחולה של תוכנית אבות ואימהות, לשמוע את זה ממשרד הבריאות.

גלעד קריב: לזה מיד נגיע.

שלמה קרעי: מה מבין הסעיפים האלה מדבר על מקבצי דיור?

גלעד קריב: מיד נגיע לזה.

גלעד קריב: לא נקדים את המאוחר.

גלעד קריב: נעשה דבר דבור על אופניו.

גלעד קריב: מיד נגיע לדיון במקבצי הדיור.

גלעד קריב: אני בכוונה רוצה להסתכל קודם על ההוראות הכוללות ואחר כך נדבר על התחולה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, אתה רצית להתייחס לנושא של ההכרזה.

שמחה רוטמן: אני אמרתי את זה.

שמחה רוטמן: מאחר שדיני בחירות מורכבים ומאוזנים ותמיד יש קהלים שרוצים להנגיש להם ודמוגרפיות שרוצים להנגיש להם, וכל אחד מושך לכיוון שלו.

שמחה רוטמן: זה בסדר גמור.

שמחה רוטמן: אבל בסופו של דבר לבחירות יש עקרון אחד שחולש עליהם וזה עקרון השוויון.

שמחה רוטמן: כאשר אתה מייצר קבוצה שמקבלת הקלות בהטבת הקלפי, והיום אפשר מאוד מאוד בקלות לייצר דמוגרפיות וערים מסוימות, ובאמצעות החקיקה לייצר תגבור הצבעה.

שמחה רוטמן: לא סתם.

שמחה רוטמן: תגבור הצבעה זה עד כדי כך משמעותי לקבוצות קהלים מפולחות שהכנסנו את זה במסגרת חוק 15 שזה הופך גוף פיקוח בגופי בחירות.

שמחה רוטמן: הכנסנו בפסיקות שלי יושבי ראש ועדות בחירות שאפילו שלט תמים כמו צאו להצביע נחשב תעמולת בחירות ואפילו לא אומרים לאיזו מפלגה להצביע כי באמצעותו אתה יכול למקם אותו בשכונות מסוימות על פי כל מיני מבחנים דמוגרפיים ולייצר אי שוויון בבחירות אם אתה עושה אותו.

שמחה רוטמן: לכן חשוב שהוא יהיה מזוהה.

שמחה רוטמן: ההסדרים שהם כביכול תמימים, אף אחד הוא לא מאחורי מסך כשהוא דוחף אותם ולא סתם כאשר הסוגייה הזו עלתה להצבעה, התייצבה כאן מפלגה אחת בהרכב מלא כי כנראה שהם עשו את החשבון שלהם למה הם דוחפים את הדבר הזה.

שמחה רוטמן: אני אומר שכלל זה כדי לקרוע איזשהו מסווה שכביכול מדובר באיזשהו נושא שאיננו פוליטי.

שמחה רוטמן: הוא נושא פוליטי.

שמחה רוטמן: לא סתם מפלגה מסוימת דוחפת אותו ומקדמת אותו.

שמחה רוטמן: עם זאת, למרות שזה נתן יתרון פוליטי לקבוצה מסוימת, מצב הקורונה המיוחד שהיה במדינת ישראל במערכות הבחירות האחרונות הוביל לזה, ורואים בסיפה שהוא מנוסח בשפה של קורונה, במצב הזה הוא הוביל להסכמה גם של הוועדה - כי יש לזה עלויות כספיות כבדות, וגם של החברים האחרים בוועדת הבחירות ובעצם גם בכנסת – לאשר את זה בגלל מצב הקורונה.

שמחה רוטמן: זה אושר.

שמחה רוטמן: אי אפשר להחזיק את החבל בשני קצותיו.

שמחה רוטמן: אם אין מצב קורונה והמשק כולו לא במגבלות.

שמחה רוטמן: תמיד יש מגבלות, תמיד אפשר לעשות אקסטרה זהירות אבל אז הוראת השעה הזאת יכולה להפוך להוראת נצח.

שמחה רוטמן: מאז קום המדינה ולפניה קשישים הם אוכלוסייה יותר פגיעה למחלות.

שמחה רוטמן: זה לא אירוע חדש.

גלעד קריב: אתה מציע את ההערה שלך על כל הסימן?

שמחה רוטמן: אני אומר שיש לי הסתייגות שכתובה וגם תוגש שאומרת שכל הסימן מותנה.

שמחה רוטמן: בכלל.

שמחה רוטמן: אני חושב שבוודאי ובוודאי שההוראה הספציפית שכתובה במפורש בסעיף הקורונה, שמאפשרת להקטין עוד יותר ובעצם לייצר עידוד הצבעה מתומרץ לקבוצה מאוד מאוד מוגדרת באוכלוסייה, הסעיף הזה חייב להיות מותנה בסעיף הקורונה, כמו זה.

שמחה רוטמן: צמצום של ההסתייגות.

שמחה רוטמן: שתי הסתייגויות מקבילות שעושות אותו הדבר.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה דבר נכון.

שמחה רוטמן: אני כן אומר - וכדאי לשמוע את עמדת ועדת הבחירות - שאני הבנתי שמאחר שבכל מקרה, כמו שאמרת, זה מותנה בהסכמת כל הסגנים, ומאחר ובכל מקרה זה יעשו שימוש בסעיף הזה ככל הנראה רק באמת עם כלו כל הקצים, יש לו המון השלכות - - -

דוד ביטן: רגע, רוטמן, אם אתה רוצה להגיש הסתייגות, תגיש, אבל כל הנושא של בתי האבות עכשיו הוא הוראת שעה.

דוד ביטן: נכון להיום המצב הוא שיש את התוכנית הזאת של משרד הבריאות ולכן הסתייגות שהכול חל בקורונה היא לא רלוונטית.

דוד ביטן: מה שרלוונטי זה הסעיף הזה שמדבר על פחות מ-75.

שמחה רוטמן: זה מה שאמרתי.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אמרת הסתייגות כללית.

שמחה רוטמן: לא.

דוד ביטן: אמרת הסתייגות כללית על הכול ו-.

דוד ביטן: אני או מר שההסתייגות על הכול היא לא רלוונטית.

דוד ביטן: אין טעם.

דוד ביטן: שם, מכיוון שכתוב היקף תחלואה, מה זה היקף תחלואה?

דוד ביטן: אמרנו שמכיוון שמדובר כאן בהסכמה פה אחד של השופט ושל כל הארבעה, אני הרי יכול למנוע את ההפחת מ-75 אם אני לא מסכים.

דוד ביטן: גם אני וגם ארבל יכולים לעצור את זה ואז תחליט מה אתה רוצה.

שמחה רוטמן: אני אומר שמאחר שזה קו שאני דיברתי עליו בכל הסעיפים, קו עקבי, שמה שקשור לקורונה, אנחנו לא מייצרים כאן מדינה בתוך מדינה.

שמחה רוטמן: אם יש במדינת ישראל מצב חירום קורונה, מתייחסים לקורונה כי אחרת כל רשות עושה שבת לעצמה בענייני הקורונה.

שמחה רוטמן: אגב, בכנסת זאת הייתה קטסטרופה כאשר כל רשות עשתה לעצמה מה שהיא רוצה בנושא הקורונה.

שמחה רוטמן: אלה שתי הסתייגויות שאני מבקש.

שמחה רוטמן: עכשיו אפשר לעבור לנושא מקבצי הדיור.

דוד ביטן: לפני שאתה מתחיל.

דוד ביטן: צלצל אליי טופורובסקי ואמר שאנחנו עשינו פשרה, זה תמורת זה.

דוד ביטן: לא עשינו שום פשרה.

דוד ביטן: מהתחלה אמרתי – כל הישיבה הקודמת, אם אתה זוכר - - -

גלעד קריב: מה זה זה תמורת זה?

דוד ביטן: לא יודע.

דוד ביטן: הוא אומר אתם הסכמתם ל-75, הם הסכימו ואני אמרתי שאני אוריד את מקבצי הדיור.

דוד ביטן: מעולם זה לא היה.

דוד ביטן: זה דבר וזה דבר.

דוד ביטן: אני אמרתי מהתחלה שלגבי מקבצי הדיור אני לא מסכים בשום פנים ואופן ללא קשר ל-75.

דוד ביטן: צריך להבהיר לו שאין כאן הפרת סיכום או משהו כזה.

דוד ביטן: הוא פשוט לא יודע מה היה.

דוד ביטן: אתם בקואליציה, אז תגידו לו.

שלמה קרעי: הוא כבר לא בקואליציה.

שלמה קרעי: הוא התפרק.

שלמה קרעי: הם הגישו הסתייגויות עכשיו על החוק נגד הקואליציה.

דוד ביטן: אני כבר לא יודע מי בקואליציה ומי באופוזיציה.

גלעד קריב: את הדיונים בין הנהלת האופוזיציה להנהלת הקואליציה תנהלו, הכול בסדר.

גלעד קריב: אנחנו כאן ב-ד' אמותיו של הדיון.

גלעד קריב: חבר הכנסת ביטן ביקש להתייחס לסעיף של מקבצי הדיור לעולים.

דוד ביטן: בפעם הקודמת הסברתי את זה באריכות.

גלעד קריב: אם אתה רוצה לשוב ולהסביר, בבקשה.

דוד ביטן: לצערי הרב ישראל ביתנו - היא מתעקשת על הסעיף הזה - חושבת שבחירות הן בחירות לוועד בית.

דוד ביטן: זאת אומרת, בכל בניין צריכים לשים קלפי.

לימור מגן תלם: בתסריט הזה היינו כבר אתמול.

גלעד קריב: מה לעשות, אתמול היינו בהכנה לקריאה ראשונה ועכשיו אנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד ביטן: נשאלתי אם אני רוצה לחזור על הדברים.

דוד ביטן: חושבים שהבחירות הן לוועד הבית ובכל בניין צריך לשים קלפי.

דוד ביטן: נתחיל מזה שיש הבדל גדול בין בית אבות שם מדובר בקשישים ממש לבין מקבץ דיור שלא כולם קשישים, לא בגיל של בית אבות.

דוד ביטן: בדרך כלל יש גם אחרים, יש גם בגיל הרבה יותר צעיר וכולם שם מחבר העמים.

דוד ביטן: כשהייתי יושב ראש ועדת העלייה והקליטה ניסיתי לעשות מקבצי דיור לאתיופים.

דוד ביטן: אמרתי שבאים עכשיו 2,000 אתיופים, נעשה להם מקבצי דיור, אמרו לי: לא, אי אפשר כי הכול הולך כרגע לחבר העמים.

דוד ביטן: אין שם אוכלוסייה מכל הגוונים והסוגים שיכולים להצביע למפלגות אחרות.

יבגני סובה: אתה טועה ובגדול.

דוד ביטן: אני לא טועה.

דוד ביטן: למה כולכם נעמדים על הרגליים האחוריות?

דוד ביטן: כי שם מצביעים לליכוד?

דוד ביטן: אף אחד אם לא מצביע לליכוד.

יבגני סובה: דיברתי על יוצאי אתיופיה.

קריאה: תבדוק מה קורה באשקלון.

דוד ביטן: כאן מדובר על 11 אלף בוחרים.

דוד ביטן: 11 אלף בוחרים, כשאתה בספירת מעטפות כפולות נמצא על הקצה למנדט.

דוד ביטן: ברור שיש חשיבות לעניין הזה שאחוז ההצבעה במקומות מסוימים היה גבוה.

דוד ביטן: זה עוזר למפלגה אחת.

דוד ביטן: לא לחינם במעטפות כפולות, שימו לב, ישראל ביתנו קיבלה עוד מנדט ומפלגת העבודה קיבלה עוד מנדט בגלל בתי אבות.

דוד ביטן: כשיש מאבק בין גושי שכל התוצאה נעה סביב 60-60, 61-59, 62-58, לכל דבר כזה יש משמעות פוליטית בבחירות הדמוקרטיות ובתוצאה הסופית.

דוד ביטן: אתם יכולים לומר מה שאתם רוצים.

דוד ביטן: אפשר גם לבקש למשל שבכל בניין בו יש 100 דיירים, לשים קלפי.

דוד ביטן: לשים קלפי בכל מיני בניינים, בכל מיני מקומות.

דוד ביטן: אין גבול לדברים האלה.

דוד ביטן: ברור שזוהי החלטה פוליטית שמסייעת למפלגה ספציפית שהיא ישראל ביתנו ומשפיעה גם על תוצאת הבחירות באופן ברור, בספירה של המעטפות הכפולות, בספירה ובתוצאות כאשר אין שום איזון בגלל העניין הזה.

דוד ביטן: אני אומר שבעניין הזה אנחנו נתנגד באופן טוטלי לכך.

דוד ביטן: אני מסכים עם בתי האבות, הגעתי לפשרה לגבי המספר ואני לא מתווכח על זה.

דוד ביטן: לגבי הנושא של מקבצי דיור, אני התנגדתי גם בוועדה, התנגדתי גם בקריאה הראשונה ואני מתנגד לזה באופן מובהק.

דוד ביטן: אני לא חושב שההחלטות של ועדת הבחירות או של הכנסת בעניין הזה צריכות להיות פוליטיות.

דוד ביטן: אנחנו צריכים לנהל את מערכת הבחירות באופן כזה שלא יהיו פוליטיות באופן ברור.

דוד ביטן: כאן זה פוליטי באופן ברור ואני לא מוכן שזה יקרה.

דוד ביטן: אנחנו נילחם על זה באופן מובהק.

גלעד קריב: תודה אדוני.

גלעד קריב: ברשותכם, אני רוצה להציע שנשמע את היועצת המשפטית של משרד הבריאות.

ענבר בזק: אני רוצה להתייחס ספציפית למה שהוא אמר.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: בבקשה.

ענבר בזק: זה קצת דבר והיפוכו לבוא ולומר שבריכוזים אלה יש מצביעי ישראל ביתנו ואנחנו לא צריכים להסתכל בעיניים פוליטיות.

ענבר בזק: זה פחות או יותר כמו שיבוא לכאן מקלב ויגיד שהוא נגד שיעשו הצבעות בבסיסי צה"ל כי אין להם מצביעים שם.

ענבר בזק: מבחינתי האמירה בגלל ששם יש מצביעים של מפלגה אחרת ולכן בואו לא ניתן להם להצביע – זאת הכי השפעה פוליטית.

שלמה קרעי: אני מציע לשים גם קלפי בכל בניין בשכונה י"א בבאר שבע.

שלמה קרעי: יש שם הרבה מבוגרים וצריך לשים להם קלפי.

ענבר בזק: אנחנו יושבים הרבה בדיונים ואני מעולם לא התפרצתי לדבריך אבל אתה באופן קבוע מתפרץ לדבריי.

שלמה קרעי: אל תדאגי.

שלמה קרעי: את תשבי בבית אחרי הבחירות.

גלעד קריב: קרעי, לא אצלי.

ענבר בזק: למיטב הבנתי אותם אנשים במקבצי דיור, אין להם כתובת.

ענבר בזק: אלה לא אנשים שיש להם כתובת כמו למשל חיילים או אנשים בצבא.

ענבר בזק: אם אני טועה, תקנו אותי.

ענבר בזק: אם אנשים נמצאים במקבץ דיור, זה הבית שלהם.

ענבר בזק: אין להם מקום אחר.

ענבר בזק: זה לא כמו שאנחנו יכולים לומר לאנשים אחרים, למשל סטודנטים שעכשיו לומדים בבאר שבע שילכו להצביע בחיפה.

ענבר בזק: אין להם כתובת אחרת.

ענבר בזק: אם לא הייתה להם קלפי במקום המגורים שלהם, איפה הם יצביעו?

קריאה: תהיה להם קלפי באזור.

גלעד קריב: אני מבקש לפנות באמצעות ה-זום לעורכת הדין דניאל שגיא מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני מבקש את התייחסותך לסוגיה ואת עמדת משרד הבריאות.

דניאל שגיא: לחדד לגבי המסגרת המשפטית.

דניאל שגיא: כמובן שאנחנו לא נוקטים עמדה כזו או אחרת אם ועדת הבחירות רוצה להציב קלפי במקום מסוים.

דניאל שגיא: זה לא המנדט שלנו להחליט.

דניאל שגיא: לחדד יותר את המסגרת המשפטית.

דניאל שגיא: כשאתם מדברים על תוכנית מגן אבות ואימהות, ככל שהיא קשורה לחובת בידוד או להגבלות על מבקרים, היא לא קשורה להכרזה על מצב חירום או על ההכרזות של מצב בריאותי מיוחד.

דניאל שגיא: היא קבועה בצו בידוד בית מכוח פקודת בריאות העם.

דניאל שגיא: אם תראו את צו בידוד בית, אתם תראו שם את כל ההגדרות של מוסדות – קוראים לזה מוסד בריאות ומוסד רווחה – ואלה המוסדות שמוגדרים כמוסדות מגן אבות ואימהות.

דניאל שגיא: יש כאן בתי חולים עם מחלקות סיעודיות שמאושפזים בהם תשושי נפש, סיעודיים מורכבים, יש כאן הפירוט של כל המסגרות האלה.

דניאל שגיא: בצו היום, ההגבלות שקבועות לגביהם, אלה רק הגבלות שקשורות למבקרים.

דניאל שגיא: היום יש הגבלות שקשורות וכל מי שמגיע לבקר באותם מוסדות צריך לעשות בדיקה ביתית או בדיקת אנטיגן מוסדית שלילית או להצהיר עליה ואז הוא מורשה להיכנס.

דניאל שגיא: בתקופת האומיקרון הייתה הגבלה על מספר המבקרים עצמם.

דניאל שגיא: היו שלושה מבקרים, זה הפך להיות מבקר אחד, זה השתנה.

דניאל שגיא: כל השינויים האלה נעשים במסגרת צו בידוד בית ולא במסגרת הכרזות על מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד.

דניאל שגיא: זה משהו שחשוב לנו לחדד.

שלמה קרעי: מה לגבי מקבצי דיור?

שלמה קרעי: את חושבת שהבחירות יישארו שוויוניות אם ישימו קלפיות שם?

גלעד קריב: זאת לא שאלה אליה.

לימור מגן תלם: זאת לא שאלה למשרד הבריאות.

לימור מגן תלם: מה קשורה השאלה?

שלמה קרעי: אל תגידי לי מה קשורה השאלה.

שלמה קרעי: אל תתנשאי.

לימור מגן תלם: היא לא קשורה.

שלמה קרעי: לא שאלתי אותך.

שלמה קרעי: לכן את לא מבינה אותה.

שלמה קרעי: שאלתי את היועצת המשפטית.

לימור מגן תלם: היא לא קשורה אליה.

שלמה קרעי: מה את קופצת?

לימור מגן תלם: זה לא קשור.

לימור מגן תלם: לכן אני קופצת.

שלמה קרעי: משתגעים מזה שאולי לא יהיו קלפיות במקבצים של ליברמן.

שלמה קרעי: אז מה?

שלמה קרעי: אז לא יהיה לכם.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, תודה רבה אדוני.

גלעד קריב: עורכת הדין שגיא, את רוצה להוסיף עוד משהו?

דניאל שגיא: לא.

גלעד קריב: תודה רבה.

שלמה קרעי: שאלתי אותה שאלה.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אני מבקש שהיא תתייחס.

שלמה קרעי: מה זה השאלה אם את רוצה?

שלמה קרעי: אני שאלתי שאלה ואני מבקש התייחסות.

גלעד קריב: אדוני, אתה מוכן להירגע?

שלמה קרעי: אני רגוע מאוד.

שלמה קרעי: אני מבקש התייחסות של היועצת המשפטית.

גלעד קריב: בפעם הבאה שאתה מעוניין להזמין שאלה, תבקש רשות דיבור ותקבל ותשאל שאלה.

שלמה קרעי: אתה לא הפרעת לי בשאלה.

שלמה קרעי: אתה הסכמת לשמוע את השאלה.

גלעד קריב: תודה.

גור בליי: השאלה שנשאלה כאן היא האם מחילים מגן אבות ואימהות במקבצי דיור.

גלעד קריב: עורכת הדין שגיא.

דניאל שגיא: מקבצי דיור, ביררנו את זה גם אתמול וגם היום, הם מוסדות ששייכים למשרד העלייה והקליטה או שיכון ובינוי.

דניאל שגיא: הם לא מוסדות לא שלנו כמשרד בריאות ושל הרווחה ולכן לפי הגדרתם בצו הם לא בגדר ההגדרה.

דין לבנה: כשעיינו בנוהל של מגן אבות הם מופיעים ספציפית.

גלעד קריב: נכון.

דין לבנה: אשמח אם תוכלי להסביר את ההבדל בין הנוהל לבין הצו וגם להתייחס לפרקטיקה.

דין לבנה: האם זה מופעל בפרקטיקה באותם מוסדות, ואם כן, מה הצד הנורמטיבי לכך.

דניאל שגיא: למיטב הבנתנו, ממה שהבנו היום, יש הרבה מקבצי דיור שמחילים על עצמם לא מכוח הוראות חוקיות את אותן מגבלות ולמעשה גם אנחנו וגם רווחה – הרבה פעמים בגלל בקשות שלהם – מכלילים אותם בנהלים שהם לא מחייבים כי הם לא מכוח שום הוראה חוקית.

גור בליי: למה זה בנוהל שלכם?

גור בליי: אם מישהו מחיל על עצמו, זה בסדר, אבל אני חושב שדין הראה לנו נוהל שבו זה מופיע.

גור בליי: אז מה פשר הפער הזה?

דניאל שגיא: אני לא יודעת באיזה נוהל ספציפי מדובר, האם זה נוהל של בריאות או רווחה.

יבגני סובה: שאלת חידוד.

יבגני סובה: אפשר?

גלעד קריב: כן.

יבגני סובה: בזמן הקורונה, כשאתם הפעלתם את כל הנהלים, מקבצי הדיור היו חלק מזה.

יבגני סובה: אי אפשר היה להיכנס סתם למקבץ דיור.

יבגני סובה: על זה פחות או יותר מה שמדברים כאן כאשר מדברים על מגן אבות.

יבגני סובה: אי אפשר להיכנס למקבץ דיור של משרד השיכון, משרד הקליטה, בזמן הקורונה ללא אישור של משרד הבריאות.

שלמה קרעי: היא בדיוק אומרת לך שלא כך.

שלמה קרעי: שאין שום הוראה חוקית.

יבגני סובה: אני מסביר לך מה היה בתקופת הקורונה.

יבגני סובה: אם היא לא יודעת את הנוהל, זה לא אומר שזה לא נכון.

גלעד קריב: אני רוצה לברר.

גלעד קריב: מיד נשמע את ההתייחסויות.

גלעד קריב: אני מבקש להבין באיזה נוהל מדובר.

גלעד קריב: אני ביקשתי שאו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה או מי מטעמו.

קריאה: זה הנוהל שמפורסם באתר משרד הבריאות.

גלעד קריב: באתר שלכם, בתוכנית שחתום עליה פרופסור גמזו בהיותו אחד מפרויקטי הקורונה, תוכנית מגן אבות ואימהות, אני מבקש שתבדקי האם בנהלים יש מעמד לצווים ותקנים, יש גם מעמד לנהלים והשאלה בסופו של דבר היא שאלה פרקטית, האם מתחמי הדיור הציבוריים של הממשלה – אני רוצה לעשות הבחנה בין מסגרות שלא כפופות - - -

שמחה רוטמן: מאיזה תאריך הנוהל?

גלעד קריב: מ-2020.

גלעד קריב: זאת התוכנית, אבל בואו נבדוק.

דניאל שגיא: אני אבדוק את זה שוב.

דניאל שגיא: אני רק אחדד שוב.

דניאל שגיא: בדקנו את זה היום.

דניאל שגיא: כהוראות חוקיות זה לא מוחל עליהם, כנהלים בפרקטיקה – שוב, אני מדגישה – הרבה פעמים זה חל.

דניאל שגיא: זה לא מחייב.

גלעד קריב: מכיוון שזה פרסום של משרד הבריאות, יש פרקטיקה אבל יש כרגע תוכנית.

שלמה קרעי: אדוני, אמרה לך שאין חוק כזה.

שלמה קרעי: היא אומרת לך שלא.

שלמה קרעי: פתאום היועצת המשפטית לא מקובלת עליכם?

שלמה קרעי: מה קורה אתכם?

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, חבר הכנסת ביטן, תירגעו.

שלמה קרעי: היועצת המשפטית אומרת לך שאין הוראה חוקית.

שלמה קרעי: זה שיש נוהל למי שרוצה להחיל על עצמו, זה בסדר.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, תודה.

גלעד קריב: אני אבקש תשובה מכם לגבי מהות הנוהל הזה שמפורסם אצלכם באתר.

גלעד קריב: אני מבקש תשובה ממשרד העלייה והקליטה לגבי הנהלים, אילו מוסדות שמנוהלים על ידי משרד העלייה והקליטה.

גלעד קריב: אני מבקש לדעת מה המדיניות של משרד העלייה והקליטה.

גלעד קריב: הם מנהלים את המקום.

גלעד קריב: אני מבקש לדעת האם המתחמים האלה פועלים במסגרת תוכנית מגן אבות ואימהות מבחינת משרד העלייה והקליטה, כן או לא.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, ביקשת לדבר.

דוד ביטן: מה שאתה אומר, בוא קודם כל נברר אם זה חל.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, תודה.

שלמה קרעי: קודם כל, שמענו עכשיו את היועצת המשפטית שאומרת שאין שום הוראה חוקית שמחילה את תוכנית מגן אבות על מקבצי דיור.

שלמה קרעי: לכן הדבר הזה צריך להימחק באופן מיד מהחוק שמופיע לפנינו.

שלמה קרעי: גם אם נגיד ויש נוהל שבתוכו יש התייחסות למקבצי דיור משנת 2020, אין לזה שום משמעות.

שלמה קרעי: אם החוק כבר לא חל ואין הוראה חוקית שתקפה לגביהם, כל אחד עושה שם מה שהוא רוצה.

שלמה קרעי: אף אחד לא מפקח ולכן למה שניתן את מה שאנחנו נותנים לבתי אבות גם למקבצי הדיור?

שלמה קרעי: דבר שני.

שלמה קרעי: כל קלפי ששמים באופן מיוחד, גם בבתי אבות אבל שם האיזונים בין הקורונה לבין השוויוניות, כנראה התגברה.

שלמה קרעי: הקורונה מתגברת על הבחירות שצריכות להיות שוויוניות.

שלמה קרעי: זה שאתה מנגיש קלפי ומקרב אותה לאדם שבמקום שילך לקלפי, כמו שכל אזרח בישראל הולך, זה פוגע בשוויוניות של הבחירות.

שלמה קרעי: אני לא מבין איך היועצים המשפטיים לא מעלים את זה על נס באופן הכי משמעותי.

שלמה קרעי: יש בניינים שלמים בבאר שבע ובמקומות נוספים בפריפריה שחיים בהם אנשים מבוגרים עם עובדים סיעודיים והם לא יכולים ללכת לקלפי.

שלמה קרעי: מה הסיפור?

שלמה קרעי: אז לא יהיו לכם מקבצי דיור.

שלמה קרעי: אי אפשר לעשות מה שרוצים.

שלמה קרעי: זה לא פוליטי, זאת לא ועדה פוליטית כאן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן.

שמחה רוטמן: יש לי כמה שאלות אינפורמטיביות לוועדת הבחירות.

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין מה סדר הגודל ועל מה מדובר כאן כי אנחנו מדברים, מדברים, מדברים ויכול להיות שבסופו של דבר נגלה שמדובר בהמון או במעט.

שמחה רוטמן: יש לכם בוודאי פילוח.

שמחה רוטמן: אני אשמח לקבל נתונים וגם אם אפשר איזשהו פילוח גיאוגרפי של האירועים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, כמה קלפיות עשיתם וכמה אתם צופים שיהיו, כי הרי בפעם הקודמת היו 30 ועכשיו יהיו 75 אנשים, כך שזה יהיה שונה.

שמחה רוטמן: מה הפערים, מה המספרים ואם אפשר איזשהו פילוח גיאוגרפי לפי מחוזות?

שמחה רוטמן: זאת שאלה אינפורמטיבית ואחר כך יש לי שאלה נוספת.

רועי אביחי שויקה: נתחיל במספרים.

רועי אביחי שויקה: אני אתן את זה לפי סך הכול.

רועי אביחי שויקה: זאת אומרת, כמה סך הכול בעלי זכות בחירה היו במקבצים בבתי אבות ולאחר מכן נעשה את זה בנפרד בתי אבות ומקבצים.

רועי אביחי שויקה: אנחנו מדברים על בעלי זכות בחירה.

רועי אביחי שויקה: בסך הכול אנחנו מדברים במקבצים ובכלל בתי האבות על בעלי זכות בחירה.

רועי אביחי שויקה: דיירים - 44,429.

רועי אביחי שויקה: יש גם את אנשי הצוות שיכולים להצביע.

רועי אביחי שויקה: בסך הכול 50 אלף בעלי זכות בחירה.

רועי אביחי שויקה: זה במקבצים ובתי אבות ביחד ב-360 מוסדות.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, שמתם 360 קלפיות.

רועי אביחי שויקה: לא.

רועי אביחי שויקה: זה תלוי.

שמחה רוטמן: יכול להיות יותר.

שמחה רוטמן: 360 אתרים.

רועי אביחי שויקה: כן.

רועי אביחי שויקה: אלה בתי אבות ומקבצים.

שמחה רוטמן: יש לכם פילוח של בתי אבות?

רועי אביחי שויקה: רק במקבצים, בסך הכול – אחר כך אפשר יהיה לתת פילוח לפי מספר שהוא תחת 50 וכולי - יש 65 מקבצים, יש 10,593 דיירים.

רועי אביחי שויקה: זה במקבצים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, שישית מהאירוע, אלה מקבצים.

רועי אביחי שויקה: 20 אחוזים.

שמחה רוטמן: 65 מתוך 360.

רועי אביחי שויקה: אמרתי דיירים ולא בעלי זכות בחירה.

שמחה רוטמן: זה שישית מהאתרים אבל זאת חמישית מהמספרים.

רועי אביחי שויקה: נכון.

רועי אביחי שויקה: דיירים – 10,593.

רועי אביחי שויקה: אנשי צוות – 454.

רועי אביחי שויקה: סך הכול בעלי זכות בחירה – 11,047.

רועי אביחי שויקה: אלה רק המקבצים.

רועי אביחי שויקה: זאת אומרת, המספר הראשון שנתתי פחות המקבצים, יביא אותך לבתי אבות.

רועי אביחי שויקה: יש לנו גם על זה נתונים.

שמחה רוטמן: יש לך פילוח גיאוגרפי לפי מחוזות?

אורלי עדס: יש לנו לפי ועדות אזוריות.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: לפי ועדות אזוריות.

אורלי עדס: אתה רוצה את כל המוסדות או רק את המקבצים?

שמחה רוטמן: מקבצים.

שמחה רוטמן: בואו נתחיל במקבצים.

אורלי עדס: ירושלים – 2.

אורלי עדס: ירושלים זאת רק העיר ירושלים.

אורלי עדס: ועדה אזורית צפת, שזה כל האזור, מקריית שמונה עד צפת וכל היישובים בסביבה – 1.

אורלי עדס: עמק יזרעאל – 3.

אורלי עדס: באזור עכו והגליל המערבי – 5.

אורלי עדס: חיפה העיר – 7.

שמחה רוטמן: זה לפי ועדות אזוריות.

אורלי עדס: אלה ועדות אזוריות.

שמחה רוטמן: זה לא לפי מחוזות.

אורלי עדס: לכן אני מדגישה אם זאת עיר.

אורלי עדס: חיפה היא לבד.

אורלי עדס: ועדה אזורית חיפה היא רק העיר חיפה – 7.

אורלי עדס: כל אזור הקריות בצפון – 4.

אורלי עדס: אזור חדרה, שזה כל היישובים גם מסביב לחדרה, זה מתחיל קצת אחרי נתניה – 3.

אורלי עדס: אזור השרון שזאת העיר נתניה וכל היישובים בסביבה – 2.

אורלי עדס: ועדה אזורית פתח תקווה – 7.

אורלי עדס: אזור רמלה-לוד, שזה שוב רמלה-לוד וכל היישובים בסביבה – 3.

שמחה רוטמן: פתח תקווה היא אזור.

אורלי עדס: כן.

אורלי עדס: ועדה אזורית רחובות שהיא רחובות, נס ציונה, ראשון לציון ועוד ישובים – 5.

אורלי עדס: בתל אביב, מפתיע, אין בכלל.

אורלי עדס: אזור דן, דן הוא אזור רמת גן, בני ברק, הרצליה, כל האזורים הללו - 1.

אורלי עדס: אילון – 1.

אורלי עדס: אילון הוא ועדה שכוללת את בת ים, חולון וכל האזור הזה.

אורלי עדס: אשקלון – משהו לא הגיוני – 15 מקבצים.

שמחה רוטמן: זה מייצר הטעיה מאוד מאוד גדולה.

יבגני סובה: יש שם גם הרבה יוצאי אתיופיה.

יבגני סובה: זה מה שהסברתי לחבר הכנסת ביטן.

יבגני סובה: הוא פשוט לא מקשיב.

שמחה רוטמן: חשוב שנדע איזו הטעיה זה מייצר.

אורלי עדס: באר שבע – 5.

אורלי עדס: באר שבע זאת לא רק העיר באר שבע אלא זו ועדה ענקית ואני יכולה לומר שהיא בערך 20 אחוזים משטח מדינת ישראל, באר שבע עד אילת כולל כל הפזורה.

אורלי עדס: מרכז צפון – 1.

אורלי עדס: מרכז צפון זה כל היישובים כמו אלעד.

אורלי עדס: זה חצי מפתח תקווה.

דין לבנה: זה יו"ש.

שמחה רוטמן: כמה יש כאלה?

אורלי עדס: שם יש 1.

שמחה רוטמן: ביו"ש אחד, בתל אביב אפס, ו-15 באשקלון.

שמחה רוטמן: זאת הטעיה.

שמחה רוטמן: באזור המרכז בכלל לא.

אורלי עדס: יש עוד אזורים שהם מקבצים.

שמחה רוטמן: נכון, ויש עוד הרבה אזורים שהם מקבצים.

שמחה רוטמן: בעצם יו"ש זו ועדה אחת.

שמחה רוטמן: כל יו"ש נמצא בתוך ועדה אחת?

אורלי עדס: לדעתי לא הכול.

אורלי עדס: מרכז צפון, זה כפר סבא.

שמחה רוטמן: מרכז צפון וכל יו"ש בתוכה?

דין לבנה: לא.

דין לבנה: גם חלק מיו"ש ביהודה.

אורלי עדס: יש בוועדה אזורית יהודה.

שמחה רוטמן: איך תחולת תקנות יו"ש רלוונטית לכם?

שמחה רוטמן: אם אנחנו נאשר את החוק הזה ותקנות יו"ש בתוקף או לא בתוקף, מה תעשו אם זה שביו"ש?

אוסאמה סעדי: שמחה, אלה אזרחים שחזרו לגבולות מדינת ישראל ויצביעו.

שמחה רוטמן: אני שואל מה נעשה איתם.

גבי לסקי: הם יוכלו להצביע בפתח תקווה.

גלעד קריב: מכובדיי, אנא תנו תשובה קצרה.

שמחה רוטמן: אני אחדד את השאלה.

גלעד קריב: הם לא צריכים חידוד.

גלעד קריב: הם מבינים.

גלעד קריב: יש לכם תשובה לעניין פקיעת תקנות יו"ש ומה המשמעות?

דין לבנה: יש לי תשובה חלקית.

גלעד קריב: אנא, תן אותה בקצרה.

גלעד קריב: אנחנו נוכל לפתוח את הדיון הזה אחרי שנסיים את הדיון על מקבצי הדיור.

גלעד קריב: ננהל דיון מסודר.

דין לבנה: סעיף 147 לחוק הבחירות מסדיר את הצבעת תושבי יו"ש בצורה מסוימת.

דין לבנה: הוא קובע כך: "על אף האמור בחוק זה ובכל דין אחר, יכללו בפנקס הבוחרים בוחרים שמענם הרשום במרשם האוכלוסין נמצא בשטח המוחזק על ידי צבא הגנה לישראל והם יהיו רשומים להצביע במקום מגוריהם לפי הוראות חוק זה".

דין לבנה: הבעיה המרכזית היא שכאשר תקנות יו"ש יפוגו, ככל שיפוגו, חוק מרשם האוכלוסין לא יחול יותר.

שמחה רוטמן: כלומר, סעיף הבחירות יחול אבל חוק המרשם לא יחול.

דין לבנה: נכון.

דין לבנה: למעשה יש סוג של לקונה שאין לי כרגע פתרון לפתור אותה.

דוד ביטן: לא תהיה בעיה ביהודה ושומרון.

יבגני סובה: אני בעיקר רוצה להתייחס לדבריו של חבר הכנסת רוטמן ולדחות על הסף את השאלות והרמיזות שלך.

יבגני סובה: אתה רומז על הדברים ומציג כאן את התמונה כאילו במקבץ הדיור הזה, ספציפי כזה או אחר, מתבצעת תעמולה לכיוון מפלגה אחת.

יבגני סובה: ראשית, אני מזמין אותך לבקר ביום הבחירות.

קריאה: ביקרנו.

יבגני סובה: לא ביקשתי שתפריעו לי.

יבגני סובה: אני הקשבתי כאן בקשב רב ושמעתי את כל הדברים.

יבגני סובה: תנו לי שתי דקות להגיב.

יבגני סובה: דוד, גם אתה דיברת בגזענות מושלמת.

יבגני סובה: תן לי לומר משהו.

יבגני סובה: כל השאלות שלך והרמיזות שלך, תראה את השידור החוזר של ערוץ הכנסת ואחר כך אני אדבר איתך.

יבגני סובה: כשאתה מדבר כאן על אוכלוסייה ספציפית, אותו דבר אני יכול להגיד למה בקיבוץ מסוים שיש אוכלוסייה מסוימת, איך אני יכול לדעת כדי לשים שלט מסוים.

יבגני סובה: קודם כל, יש את חוק הבחירות.

שמחה רוטמן: לא דיברתי על זה.

שמחה רוטמן: לא דיברתי על תעמולה.

יבגני סובה: אתה דיברת בדיוק על זה.

יבגני סובה: אתה שאלת באיזה מקום גיאוגרפי נמצא מקבץ דיור כי אז אפשר לשים שלט במרחק של כמה מטרים מהמקבץ.

יבגני סובה: תגיד לי, אתה לא חושב שאתה מדבר כאן בגזענות?

יבגני סובה: אם אני אשאל עכשיו באיזה מושב גרה אוכלוסייה כאת או אחרת, למשל אוכלוסייה חרדית או אוכלוסייה דתית ואז ליד המושב הזה אני אדע לשים שלטים למען הציונות הדתית.

יבגני סובה: זה בדיוק מה שאתה עשית כאן.

יבגני סובה: תסתכל על השידור הזה.

שלמה קרעי: לא יאומן איך אתה מעז לדבר על גזענות.

שלמה קרעי: פשוט לא יאומן.

יבגני סובה: תסתכל על השידור הזה ותתבייש לך.

יבגני סובה: תודה רבה.

שמחה רוטמן: אני מוותר על זכות התגובה.

דוד ביטן: האשימו אותי בגזענות.

גלעד קריב: דוד, לא האשימו אותך.

שלמה קרעי: האשים.

שלמה קרעי: האשים.

דוד ביטן: מקבצי הדיור זה רק חבר העמים.

שלמה קרעי: זאת מפלגה שרוצה לשלוח חרדים עם מריצות למזבלה והיא באה להטיף לנו על גזענות.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, תודה.

גלעד קריב: שמענו.

גלעד קריב: יבגני, אני מבקש.

גלעד קריב: חבר'ה, די.

גלעד קריב: אפשר לקיים דיון?

גלעד קריב: די.

גלעד קריב: שקט.

גלעד קריב: על מי מנוחות.

גלעד קריב: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: תודה אדוני היושב ראש.

אוסאמה סעדי: חבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: בעניין הזה של ריתוק לקלפיות, אני רוצה להעלות שתי הסתייגויות.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על בתי אבות ועל מקבצי דיור והכוונה היא להקל על האנשים האלה שמתגוררים במקומות האלה את הגישה ולהנגיש את הזכות החוקתית של הזכות לבחור.

אוסאמה סעדי: אני מעלה - קיימנו הרבה דיונים גם כאן וגם בוועדת הפנים, וועדת הבחירות מכירה את הסוגייה הזאת – את הסוגייה של התושבים בפזורה ב-35 ישובים בלתי מוכרים שם יש 150 אלף תושבים.

אוסאמה סעדי: קרעי, אתה יכול לקפוץ.

שלמה קרעי: לא, לא אמרתי כלום.

דוד ביטן: אולי נעשה הצבעות באוהלים בפזורה.

אוסאמה סעדי: למה לא?

שלמה קרעי: בכל אוהל נשים קלפי.

אוסאמה סעדי: לא בכל אוהל.

אוסאמה סעדי: בכל ישוב.

אוסאמה סעדי: יש ישובים בהם גרים אנשים.

דוד ביטן: היישובים לגמרי לא חוקיים.

אוסאמה סעדי: למה לא חוקיים?

אוסאמה סעדי: הנה, הממשלה מתחילה להכיר בהם.

אוסאמה סעדי: הממשלה התחילה להכיר בהם.

שלמה קרעי: הממשלה הלכה הביתה.

אוסאמה סעדי: גם הממשלה שלך בזמן נתניהו הכירה בחלק מהיישובים.

קריאה: גם היא הלכה הביתה.

שמחה רוטמן: ביישוב שלי אין קלפי וגרים בו יותר מאשר 75 אנשים.

אוסאמה סעדי: אני אומר שצריך למצוא פתרונות לאזרחים האלה על מנת שהם יממשו את זכות הבחירות.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שהם צריכים לעבור 100 קילומטרים ו-70 קילומטרים כדי לממש את זכות ההצבעה שלהם.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת סעדי, מה ההצעה הקונקרטית?

גלעד קריב: עוד אין לו הצעה.

גלעד קריב: הוא רוצה לשמוע.

אלעזר שטרן: צריך לדעת מה אומרת ההסתייגות.

אוסאמה סעדי: ההסתייגות שלנו היא להציב קלפיות ביישובים הלא מוכרים, ב-35 היישובים הלא מוכרים.

אוסאמה סעדי: קלפי אחת לכל ישוב.

דוד ביטן: הלא חוקיים.

גלעד קריב: מכובדיי, שמענו.

גלעד קריב: אנחנו גם נשמע התייחסות של מנהלת ועדת הבחירות לנושא הנגשת ההצבעה באותן סיטואציות.

גלעד קריב: דיברנו על זה.

גלעד קריב: גם כאן היה על זה דיון.

אוסאמה סעדי: הסתייגות שנייה.

אוסאמה סעדי: הייתה הצעת חוק שעברה בטרומית על כתובת לצורך הבחירות.

אורלי עדס: נכון.

אוסאמה סעדי: עוד לא הגיעה לקריאה שנייה ושלישית אבל כמעט הייתה הסכמה מקיר לקיר שצריך לתת ביטוי לעניין הזה של כתובת לצורך הבחירות ושאנשים יוכלו לתת מקום מגורים מבלי שזה יפגע בכתובת הקבועה שלהם.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר שיש לנו למשל אלפי אנשים שגרים בבאר שבע אבל הכתובת שלהם היא בצפון והם לא רוצים להעביר את הכתובת לצפון כי הם יאבדו למשל מעונות וכולי.

אוסאמה סעדי: גם סטודנטים.

אוסאמה סעדי: אני מציע הסתייגות שסטודנט שלומד באוניברסיטה בבאר שבע, בחיפה וכולי, כל סטודנט, אני לא מדבר על סטודנט ערבי או על סטודנט יהודי, אם הוא יבוא לקלפי באזור האוניברסיטה שלו ויציג כרטיס סטודנט, יתירו לו להצביע במעטפה כפולה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: נמצא איתנו ב-זום דרור אופן, ראש מטה שרת העלייה והקליטה.

גלעד קריב: אם דרור לא איתנו, נמצאת גברת אולגה דדון, סמנכ"לית לענייני דיור.

גלעד קריב: שלום.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים להבין.

גלעד קריב: מקבצי הדיור הציבוריים הם בניהול של משרד העלייה והקליטה.

אולגה דדון: נכון.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים להבין מה המדיניות שלכם מבחינת תוכנית מגן אבות ואימהות במתחמי הדיור הללו.

אולגה דדון: מאז פרוץ הקורונה מקבצי דיור של משרד העלייה והקליטה פעלו תחת המטריה של מגן אבות ואימהות בדומה להוסטלים של משרד הבינוי והשיכון.

אולגה דדון: כל ההנחיות שהונחו וניתנו על ידי מגן אבות ואימהות הופעלו במקבצי הדיור אצלנו.

גלעד קריב: האם זה המצב גם היום?

אולגה דדון: כעת אין הנחיות לגבי מקבצי דיור והוסטלים של משרד הבינוי והשיכון ושלנו.

אולגה דדון: אנחנו כמובן נמשיך להיות כפופים להנחיות תחת מגן אבות ואימהות בכל הנוגע לטיפול בקורונה.

שלמה קרעי: דבר והיפוכו.

גלעד קריב: אני מתקשה להבין האם כרגע תוכנית מגן אבות ואימהות מופעלת במתחמי הדיור שלכם מכוח ההחלטה שלכם.

אולגה דדון: לא.

אולגה דדון: כרגע לא.

אולגה דדון: במצב השגרה, לא.

גור בליי: וזה מופעל בבתי אבות אחרים, נכון?

גור בליי: דין.

דין לבנה: לפי מה שאמרה נציגת משרד הבריאות.

גור בליי: עולה כאן שאלה בהיבטים של שוויון.

גור בליי: זאת אומרת, ההצדקה הבסיסית לתת את הפתרון הזה של קלפיות באותו מקום, דיברנו עליה שהיא בהוראת שעה.

אלכס קושניר: אני יכול לשאול את אולגה שאלה?

גלעד קריב: כן.

שלמה קרעי: תן ליועץ המשפטי להשלים משפט.

שלמה קרעי: אני רוצה לשמוע מה הוא אומר.

שלמה קרעי: הוא אמר משהו שהיה חשוב לי.

גלעד קריב: שלמה, רוגע.

גלעד קריב: ראש חודש.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: שומעים הכול.

גור בליי: רק להשלים את הדברים.

גור בליי: כמו שאמרנו, גם בשיח שלנו עם ועדת הבחירות דובר על כך שההצדקה לפרק הזה ולכן הוא גם נעשה בהוראת שעה, זה עניין הקורונה.

גור בליי: בכל זאת ברור שיש איזשהו יתרון בזה שאתה שם את הקלפי במקום מסוים ומאפשר את ההנגשה הזאת.

גור בליי: לכן מבחינתנו השאלה האם מחילים מגן אבות ואימהות במוסדות מסוימים, היא מאוד מאוד רלוונטית לשאלה האם הם צריכים להיכלל בדבר הזה.

גור בליי: בחלופות האחרות מחילים בהן מגן אבות ואימהות ואז נראה שבאמת להנגשה הזאת יש הסבר והצדקה מסיבות בריאותיות, אפידמיולוגיות.

גור בליי: ככל שאין באחד מהדברים האלה, במקבצי דיור למשל אין החלה, זה מעורר שאלות של שוויון.

אולגה דדון: אני אשמח להתייחס לנושא של קלפיות.

אולגה דדון: אנחנו בעד להעמיד קלפיות גם במקבצי הדיור בתקופה הזאת כי זה ימנע התפשטות של קורונה.

אולגה דדון: מדובר באוכלוסיית קשישים ומאוד חשוב לאפשר להם להצביע במקומות, להנגיש להם את ההצבעה ולמנוע יציאתם החוצה למקומות הומי אדם וזאת כדי למנוע התפשטות.

שלמה קרעי: אתם מונעים מהם היום לצאת החוצה בכלל?

אולגה דדון: לא.

אולגה דדון: אנחנו לא מונעים.

שלמה קרעי: תודה רבה.

גלעד קריב: גם בבתי אבות כרגע לא מונעים.

אולגה דדון: זאת המלצה שלדעתי זה מאוד חשוב.

שמחה רוטמן: גם בבתי אבות זו המלצה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אין מניעת יציאה.

שמחה רוטמן: מה שחשוב בעיקר זה מניעת כניסה.

גלעד קריב: אנחנו נברר את העניין הזה.

גלעד קריב: מנכ"לית משרד העלייה והקליטה נמצאת איתנו?

גלעד קריב: לא.

אלכס קושניר: בינתיים אני יכול להתייחס, אדוני?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: בבקשה.

אלכס קושניר: קודם כל, אני מחזיק את הנוהל של מגן אבות ואימהות ואני קורא מהנוהל, כללי, סעיף 2.2.1.

שלמה קרעי: דיברנו על זה.

שלמה קרעי: היא אמרה שזה לא תקף עכשיו.

שלמה קרעי: כבר קראנו את זה ודיברנו על זה.

שלמה קרעי: היא אמרה שזה לא תקף.

אלכס קושניר: אני יכול להשלים?

שלמה קרעי: רק תדע שאנחנו כבר מכירים את זה.

אלכס קושניר: מגן אבות ואימהות היה תקף גם במקבצי דיור, גם בהוסטלים של משרד השיכון וגם בכל בתי האבות.

אלכס קושניר: לכן אני לא רואה שום סיבה להחריג.

אלכס קושניר: נושא שני, מבחינת האוכלוסייה.

אלכס קושניר: את זה אני אומר לכם כמי שהיה מנכ"ל משרד הקליטה ומכיר את זה מקרוב.

אלכס קושניר: מבחינת הזכאות, אין שום הבדל בין אנשים שמתגוררים בהוסטלים של משרד השיכון לבין העולים שמתגוררים במקבצי דיור של משרד הקליטה.

אלכס קושניר: אלה אותם אנשים והחלוקה היא שליש-שני שלישים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, יש תור של משרד העלייה והקליטה ועל פי הזמינות של הדירות האנשים משובצים או בהוסטלים או במקבצי דיור.

אלכס קושניר: לכן אין שום הבדל בין שני המתקנים הללו.

אלכס קושניר: ההבדל היחיד הוא שהם מנוהלים על ידי שני משרדי ממשלה שונים.

אלכס קושניר: חוץ מזה, אין שום הבדל.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שאין שום סיבה להחריג את מקבצי הדיור מהסעיף הזה.

אלכס קושניר: להפך.

אלכס קושניר: אם אנחנו רוצים לשמור על בריאותה של האוכלוסייה של גיל הזהב בישראל, אנחנו חייבים לאפשר את זה.

אלכס קושניר: אגב, אנחנו לא יודעים מה יהיה המצב של ההדבקה ביום הבחירות ואם חס וחלילה יהיה מצב הדבקה גבוה יותר מהיום -למרות שגם היום הוא גבוה – אנחנו כבר לא נוכל לעשות כלום ולא נוכל לבצע שום שינוי.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שצריך להשאיר את הסעיף הזה.

אלכס קושניר: צריך להשאיר את מקבצי הדיור בתוך החוק.

שמחה רוטמן: אני רק אציין שלמיטב זיכרוני – ויתקנו אותי אנשי ועדת הבחירות אם אני טועה - בהינתן מצב חירום איום ונורא כמו שאנחנו מדברים עליו, אתם יכולים לייצר קלפיות מיוחדות בעוד מקומות.

שמחה רוטמן: יש סמכות כללית כזאת.

דין לבנה: זאת לא סמכות כללית אלא זאת סמכות פרטיקולרית של כלכלות מסוימות.

שמחה רוטמן: אם במקום מסוים אי אפשר לקיים הצבעה בגלל ש-.

דין לבנה: אם כבר יש בו קלפי ואני צריך לקיים הצבעה.

דין לבנה: אני לא יכול לפתוח קלפי איפה שאני רוצה ומתי שאני רוצה.

שמחה רוטמן: בוודאי.

שמחה רוטמן: בכל מקרה אנחנו לא רוצים לתת לכם את האפשרות לפתוח קלפי היכן שאתם רוצים ומתי שאתם רוצים.

שמחה רוטמן: זה לא הדיבור.

שמחה רוטמן: אבל אני אומר שבמצב חירום שייצר שוב סיטואציה של סגירות מוחלטות, או שבכל מקרה נתכנס כמו שהעבירו אז בזמן אמת, גם תוך כדי תקופת בחירות, חוקי קורונה כי כולם הבינו שיש מצב חירום, או למה ניתן עכשיו את הסיטואציה הזאת כשזה לא המצב החוקי שעומד לפנינו.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו נחזור לסוגיה הזאת.

גלעד קריב: שמענו את העמדות השונות ונחזור לסוגיה הזאת בהמשך.

גלעד קריב: בואו נמשיך בהקראה.

גלעד קריב: יכול להיות שעוד כיוון בין להכריע לכאן ולהכריע לכאן, צריך לבוא ולחשוב על איזשהו ניסוח שאומר שככל שיוחלו נהלים דומים לעניין הקורונה גם על מתחמי וכולי.

גלעד קריב: צריך לחשוב על העניין הזה של תחולת נהלים על ידי המשרדים.

גלעד קריב: אם אנחנו באמת נהיה במציאות מורכבת מבחינת התפרצויות תחלואה, צריך לראות איך אנחנו נערכים לזה.

שלמה קרעי: בוא נשאיר את זה לשיקול דעת של יושב ראש ועדת הבחירות וסגניו.

גלעד קריב: סגניו זה כבר פורום פוליטי.

גלעד קריב: השאלה כאן היא שאלה של מדיניות בנושא הקורונה.

גלעד קריב: אנחנו נחזור לנקודה הזאת.

גלעד קריב: אנחנו נחכה לחבר הכנסת מקלב – הוא בריאיון – לעניין רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לפרק י3ב.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אנא הקרא את הפרק.

שלמה קרעי: תראה מה זה.

שלמה קרעי: כל ליברמן הלכו מכאן.

שלמה קרעי: לא קשור לפוליטי, לא קשור למצביעי ישראל ביתנו.

שלמה קרעי: כל הסיעה הייתה כאן והלכה כשסיימנו לדון בסעיף הזה.

גלעד קריב: יפה מאוד.

גלעד קריב: הלכו לעבודה.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: שמתי לב שגם חברנו דוד ביטן יצא.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, קח את הזמן.

גלעד קריב: בלי לחץ.

גלעד קריב: תותיר חותמך על ציבור המאזינים.

גור בליי: פרק י3ב:

גור בליי: הצבעת חייבים בבידוד בשל נגיף הקורונה 116יז6 הצבעת חייבים בבידוד בשל נגיף הקורונה

גור בליי: "חייב בבידוד" – אדם שחלה עליו חובת בידוד לפי הוראות סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940, לעניין נגיף הקורונה, לרבות חולה כמשמעותו לפי הוראות הסעיף האמור.

גור בליי: "נגיף הקורונה" – נגיף הקורונה החדש 2019 (Novel coronavirus 2019- nCOv).

גור בליי: "קלפי ייעודית" – קלפי המיועדת להצבעה של בוחרים שהם חייבים בבידוד.

גור בליי: (1) משרד הבריאות ימסור ליושב ראש הוועדה המרכזית רשימה של חייבים בבידוד בעת מסירת הרשימה וחלוקה לפי חולים וחייבים בבידוד אחרים, ויציין לגביהם את הפרטים שלהלן, כפי שדיווח החייב בבידוד למשרד הבריאות בהתאם להוראות לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם:

גור בליי: מספר תעודת זהות.

גור בליי: (2) מסירת המידע כאמור בפסקה (1) תהיה במועדים שיקבע יושב ראש הוועדה המרכזית, ובלבד שהעברת המידע הראשונה לא תהיה לפני יום ה-14 שלפני יום הבחירות.

גור בליי: יושב ראש הוועדה המרכזית, לאחר התייעצות עם הוועדה המרכזית, יקבע את המקומות שיוצבו בהם קלפיות לחייבים בבידוד כך שבכל רשות מקומית תיקבע קלפי ייעודית אחת לפחות לחייבים בבידוד.

גור בליי: מקומות כאמור ייקבעו בהתחשב במידת האפשר בנוחות הגישה אליהן עבור הבוחרים ובצורך למנוע הידבקות בקרב הציבור בעת ההצבעה ובעת ההגעה למקום הקלפי.

גור בליי: היושב ראש יקבע את מקומות הקלפי כאמור לא יאוחר מהיום השישי שלפני יום הבחירות, והוא רשאי לעדכן את קביעתו מעת לעת.

גור בליי: לעניין זה, "רשות מקומית" – עירייה או מועצה מקומית שרשומים בה בעלי זכות בחירה.

גור בליי: 116יז7 הרכב ועדות הקלפי בקלפי ייעודית

גור בליי: על ועדות קלפי ייעודיות יחולו הוראות סעיפים 21א ו-24(ט1), בשינויים המחויבים.

גור בליי: 117יז8 סדרי הצבעה בקלפי ייעודית והגעה אליה

גור בליי: הוועדה המרכזית תפרסם הודעה בדבר מקומות הקלפיות הייעודיות, שעות ההצבעה וסדרי ההצבעה בהן ודרכי ההגעה המותרות אליהן לחייבים בבידוד לפי הוראות סעיף זה ותפרט את ההוראות החלות על סוגים שונים של חייבים בבידוד באתר האינטרנט של הוועדה המרכזית ובכל דרך נוספת אחרת שתיראה לה יעילה ונגישה לקבוצות השונות באוכלוסייה.

גור בליי: המצביע בקלפי ייעודית ישים את המעטפות הנזכרות בסעיפים 74א ו-75(א) לתך מעטפה שנייה.

גור בליי: על גבי המטפה החיצונית יצוין, באופן שייקבע בהוראות לפי סעיף קטן (א), שם המצביע, מספר זהותו במרשם האוכלוסין ופרטים נוספים שייקבעו בהוראות כאמור, והמצביע יטיל את המעטפה לעיני ועדת הקלפי לתוך הקלפי.

גור בליי: 116יז סמכויות מיוחדות לגבי קלפי ייעודית הוראות סעיף 70א יחולו, בשינויים המחויבים, על בחירות לפי פרק זה".

גלעד קריב: אני מבין שאין הערות לפרק זה.

גלעד קריב: תודה.

גבי לסקי: שאלה.

גבי לסקי: יש לנו מידע ממשרד הבריאות כמה מבודדים יש כעת?

גבי לסקי: זאת פרוצדורה מטורפת.

גלעד קריב: גבי, קחי את ראשות הישיבה.

גלעד קריב: (היו"ר גבי לסקי)

יבגני סובה: שמעתי שחב הכנסת קרעי טוען שיצאנו.

יבגני סובה: אז הנה, חזרנו.

גבי לסקי: יש לנו תשובה?

דין לבנה: לפני כן אני רוצה להשיב שהשאלה היא לא כמה מבודדי יש היום אלא כמה יכולים להיות ואתז ה היום אף אחד לא יכול לדעת.

גבי לסקי: נכן, אבל בכל זאת כמה יש היום?

אורלי עדס: לדעתי אתמול היו 13 אלף חולים ביום אחד.

גבי לסקי: לא חולים.

גבי לסקי: מבודדים.

דין לבנה: אין היום מבודדים.

דין לבנה: יש רק חולים.

אורלי עדס: יש חולים שלמעשה הם מבודדים.

אורלי עדס: הם הקבוצה היחידה.

אורלי עדס: אם אלה 13 אלף ביום ואלה חמישה ימי בידוד, אני מניחה שבסביבות 30 אלף אבל לא בהכרח כולם בעלי זכות בחירה.

אורלי עדס: אין לנו את הפילוח הזה.

גבי לסקי: כמה זמן מראש אתם אמורים לדעת?

אורלי עדס: כיוון שיש רק חמישה ימי בידוד, למעשה אנחנו לא יכולים לדעת את המספר הסופי שיהיה ביום הבחירות אלא ביום החמישי שלפני יום הבחירות ולהעריך אותו.

גבי לסקי: בתוך חמישה ימים אתם יכולים להעריך?

אורלי עדס: זה מה שעשינו בפעם הקודמת.

אורלי עדס: תוך יומיים וחצי הקמנו קרוב ל-800 קלפיות באוהלים.

אורלי עדס: מבצע מורכב מאוד, אבל זה מה שעשינו כי אחרת אין לנו דרך אחרת.

דין לבנה: נכון לעכשיו, לפי אתר משרד הבריאות, יש 67,865 חולים פעילים.

דין לבנה: זה המון.

דין לבנה: (היו"ר גלעד קריב)

גלעד קריב: אנחנו בתוך גל שישי.

אורלי עדס: אם אלה המספרים שיהיו ביום הבחירות, ונקווה שלא, זה גם אומר שנצטרך להקים יותר מקלפי אחת בכל ישוב כי אנחנו ממפים.

אורלי עדס: משתדלים למפות את האזורים בחמשת הימים הללו ולדעת היכן יש ריכוז יותר גדול או פחות גדול של חולים ובהתאם להתאים את מספר הקלפיות.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אנחנו נעשה עצירה עם קריאת סעיפי החוק.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב שב אלינו.

גלעד קריב: אני רק אומר לגבי הדיון הקודם.

גלעד קריב: יכול להיות שאחד הדברים שאנחנו צריכים להכניס בחוק, אני מבין את העניינים הפוליטיים, נקרא לזה כך, סביב המתחמים.

גלעד קריב: מבין.

גלעד קריב: יש כאן סוגיה שאף אחד לא מתכחש אליה.

גלעד קריב: זה בסדר גמור שיש גם היבטים פוליטיים והתנגדויות פוליטיות אבל בואו גם נזכור שאנחנו יכולים להגיע ל-1 בנובמבר או ל-25 באוקטובר בעיצומו של גל תחלואה משמעותי ולמציאות בה אין דרך פרלמנטרית לרוץ ולעשות תיקוני חקיקה ברגע האחרון.

דין לבנה: וברגע האחרון לא נוכל להיערך.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שבהינתן העובדה שזאת לא הפעם הראשונה שזה קורה, ראינו שבעיצומם של גלי הקורונה, מתחמי הדיור הציבורי לאוכלוסייה הוותיקה נכללו בזה, גם אלה שהם במסלול של משרד השיכון וגם אלה שהם במסלול משרד העלייה והקליטה.

גלעד קריב: בסופו שלד בר ההבחנה היא איזה משרדים מנהלים.

גלעד קריב: יכול להיות שצריך להכניס לחוק אמירה שהעניין הזה, המנגנון הזה חל ככל שהמנכ"ל הרלוונטי – בחלק מהמקרים זה מנכ"ל משרד השיכון ובחלק מהמקרים מנכ"ל משרד העלייה והקליטה - הסיבה והאינסנטיב להסדר הזה היא מתחום הבריאות.

גלעד קריב: היא לא מתחום הנגשת זכויות ההצבעה הכלליות.

גלעד קריב: מי שקובע האם הנהלים האלה, הנהלים המקבילים, חלים - זה מנכ"ל המשרד המפעיל.

גלעד קריב: זה לא השר.

גלעד קריב: יש אמירה שבמקום שאין נהלים מקבילים, מתחדדת השאלה של השוויון.

גלעד קריב: אבל אם אנחנו נהיה במצב שבסוג מסוים של מתחמים הנהלים קיימים ויש קלפיות ובסוג אחר של מתחמים, דומים באופיים, הנהלים גם מופעלים ואין קלפיות – גם פגענו בשוויון.

שלמה קרעי: גם בבית של חמי, אדוני היושב ראש, אנחנו מחילים נהלים של קורונה.

שלמה קרעי: הוא בן 96.

שלמה קרעי: לא נכנסים ולא באים לבקר כי חוששים מהקורונה.

שלמה קרעי: מה זה איפה שמחילים נהלים שהם לא חוקיים?

שלמה קרעי: אין סמכות חוקית.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, גם כאשר מפלגתך ניהלה את המאבק בקורונה, בהוראות של הבחירות שהתנהלו באותה תקופה היו הוראות מיוחדות לגבי מתחמי מגורים של אזרחים ותיקים.

שלמה קרעי: נכון.

שלמה קרעי: כי התוכנית חלה עליהם באופן חוקי.

גלעד קריב: לא שמעת מה אני אמרתי.

גלעד קריב: אני אמרתי שמכיוון שהנושא הזה הוא דינמי ואנחנו נמצאים בתקופה דינמית, אולי הפתרון שלא קיים כרגע בכלל בחוק, כי למשל בוא נאמר שאין תוכנית מגן אבות ואימהות, שעוד חודשיים הקורונה נעלמת ואין מגן אבות ואימהות, אז זה עדיין חל על בתי אבות בלי קשר אם יש נהלים או לא.

גלעד קריב: גם אז יש שאלה של שוויון.

גלעד קריב: סוגיית השוויון קיימת.

גלעד קריב: אדם גר בדיור מוגן פרטי, אז יש לו קלפי במרחק של 100 מטרים מחדרו.

גלעד קריב: אדם מבוגר גר בביתו ואין לו קלפי במרחק של 100 מטרים.

גלעד קריב: עדיין ועדת הבחירות המרכזית שוקלת במסגרת הניסיון לבצע הנגשה של הצבעה גם את ההיבט הזה בלי קשר לקורונה.

גלעד קריב: כרגע אנחנו תחת מסגרת הקורונה.

גלעד קריב: אני שב ואומר שלהוראת השעה הזאת שצריך לחדד את העניין ולומר שבאותם מתחמי דיור של אזרחים ותיקים שהוחלו עליהם הוראות, צריך להחליט אם זה מכוח צו או מכוח החלטות מנכ"ל אבל להותיר לדרג מקצועי במקום בו מוחלות הגבלות קורונה והודיעו להם 30 ימים לפני הבחירות.

גלעד קריב: זה לא דקה לפני הבחירות שעשו ליום אחד נהלים ושמטו.

גלעד קריב: במקום שבו רואים שחודש לפני כן מוחלות הוראות קורונה מיוחדות, אז יש מקום לפריסה הזאת.

גלעד קריב: במקום שאין הוראות קורונה, יכול להיות שלא, בגלל היבט השוויון.

שלמה קרעי: אתה תגרום להחלת הוראות קורונה באופן פוליטי ולא באופן מקצועי.

שלמה קרעי: אתה יכול לנענע בראש מצד לצד, אבל ברור לך שזה מה שיקרה.

שלמה קרעי: לכן צריך להשאיר שיקול דעת ליושב ראש ועדת הבחירות.

שלמה קרעי: אם אתה רוצה, אין בעיה.

שלמה קרעי: אם אתה אומר שיקול הדעת הוא ליושב ראש ועדת הבחירות ולא החלטה בהסכמת כל סגניו, כי אז זה גם עניין פוליטי.

שלמה קרעי: לא כל.

שלמה קרעי: ברוב.

גלעד קריב: זה פוליטי.

גלעד קריב: עשית את זה עוד יותר פוליטי ממנכ"ל.

גלעד קריב: אם ההצעה שלכם היא שהדבר תלוי ביושב ראש ועדת הבחירות שצריך להכריע, זה דבר אחד ואז אתה יודע שזה לא פוליטי.

גלעד קריב: אז יושב ראש ועדת הבחירות יבחן את הסוגייה באיזה מהמתחמים האלה יש נהלים מיוחדים שמצדיקים את העניין הזה לאור התחלואה.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אני הייתי סגן בוועדת הבחירות בבחירות הקודמות ואני הסכמתי, זה היה בהסכמת כל הסגנים, כשהייתה תקופת קורונה.

שלמה קרעי: לא השתמשנו בבריאות של אזרחים ותיקים כמנוף פוליטי, כקרדום לחפור בו.

שלמה קרעי: אבל כשאתה אומר שזה יהיה תלוי בהחלת נהלים של גורם פוליטי, בוודאי שישתמשו בזה.

גלעד קריב: שמעתי את מה שאמרת ויכול להיות שהפתרון הוא יושב ראש ועדת הבחירות, כדי למנוע פוליטיזציה של העניין.

גלעד קריב: יכול להיות.

גלעד קריב: כמו שאתם בצדק מבחינת

גלעד קריב: כם באים ואומרים שאתם רוצים לחדד כאן רגישות פוליטית, בואו גם לא נתעלם מעשרות אלפי אנשים שנמצאים היום במצב של מחלת קורונה.

גלעד קריב: בואו לא נתעלם מהעובדה שיש עלייה בכל הימים האחרונים במספר החולים הקשים.

גלעד קריב: זה שלא רצים ישר לסגר ולהכרזה על מצב בריאותי מיוחד, לא משנה את העובדה שציבור האזרחים הוותיקים נקרא היום לצעדי הגנה מיוחדים ומאוד יכול להיות שנתעורר בעוד שבוע אחרי שנחוקק את החוק הזה ונהיה כבר בהכרזה על מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: בואו ניצור חוק שהוא גם מקפיד בשוויון אבל הוא גם חכם לעניין הזה של הקורונה.

גלעד קריב: אני גם מבקש שבעניין הזה תנסו אתם לחשוב.

אורלי עדס: אם אפשר להתייחס לשתי ההצעות.

גלעד קריב: אתם יודעים מה עמדתו של יושב ראש ועדת הבחירות בסוגייה הזאת?

אורלי עדס: לעניין ההצעה שיושב ראש הוועדה יקבע את המוסדות בהתאם למצב וכולי.

אורלי עדס: נוכח העובדה שאנחנו רואים כאן שהסוגייה הזאת הפכה לפוליטית, אני חושבת שלא נכון יהיה להכניס את יושב ראש ועדת הבחירות לסיטואציה בה הוא יידרש להחליט על מוסד כזה או אחר.

גלעד קריב: זה לא מוסד כזה או אחר.

אורלי עדס: וחלילה יהיו טענות כאלה ואחרות כלפיו שהיה כאן איזשהו מניע.

אורלי עדס: אני חושבת שנכון להשאיר אותו בחוץ.

אורלי עדס: זה שופט בית משפט עליון.

גלעד קריב: בסדר.

אורלי עדס: ההצעה השנייה לגבי גורמים מקצועיים.

אורלי עדס: מניסיוננו הייתה קצת בעייתיות עם זה ואני אתן דוגמה למה זה היה בעייתי.

אורלי עדס: לפי החוק, בפעם הקודמת עד מועד מסוים אותם גורמים שצריכים להעביר את הרשימות של המוסדות השונים, היו צריכים להעביר עד יום מסוים לפני הבחירות, לפי החוק, כדי שאנחנו נוכל להיערך בהתאם לקלפיות הללו.

אורלי עדס: לצערי אותם מוסדות המשיכו להעביר לנו רשימת כאלה עד ליום הבחירות ונאלצנו בשלב מסוים לא לקבל.

אורלי עדס: אם נידרש לדבר הזה, כנראה שתהיה בעיה.

אורלי עדס: זה לתשומת ליבכם.

גלעד קריב: אני אומר שוב.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים במצב שבו – תעזבו את העובדה שחוק הקורונה עומד בתוקפו עד סוף השנה – מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש תתנהל כאשר חוק הסמכויות להתמודדות עם נגיף הקורונה נמצא בתוקפו.

גלעד קריב: אין כרגע הכרזה ואנחנו יודעים שיש חוק שאנחנו באיזושהי מציאות של קורונה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שברור שאסור להשתמש בעניין הזה לטובת איזושהי הטיה של השוויון או של הנגישות אבל גם אי אפשר להתעלם מזה שאנחנו עדיין עם נגיף הקורונה.

גלעד קריב: כרגע האוכלוסייה היחידה שיש לגביה הוראות מיוחדות זאת האוכלוסייה של האזרחים הוותיקים.

גלעד קריב: אני לא מדבר על עובדים במוסדות רפואיים.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לחוקק היום חוק שבסופו של דבר יעמיד אותנו במצב שבאמת צריך להגן על אזרחים ותיקים במתחמי דיור.

גלעד קריב: דרך אגב, אני גם רוצה לומר שאני בהחלט חושב שגם צריך לחשוב על האזרחים הוותיקים הבודדים וכולי.

גלעד קריב: כאן אני לא מדבר רק על הדיור הציבורי.

גלעד קריב: למה בתי אבות כן?

גלעד קריב: כי אנחנו יודעים מהתפרצויות שההתפרצויות האלה מתפשטות במהירות יותר גדולה במתחמים בהם יש ריכוז של אזרחים ותיקים שבסופו של דבר גם חולקים את אותן מערכות של שירותים.

גלעד קריב: בחלק מהמקומות האלה יש מועדונים בהם יושבים ביחד.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שהיו לנו התפרצויות במתחמי מגורים משותפים של אזרחים ותיקים.

גלעד קריב: בואו נחשוב איך פותרים את הבעיה.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מה העמדה שלכם.

גלעד קריב: איך אנחנו יכולים להיערך בצורה מיטבית שגם לא פוגעת בעיקרון השוויון אבל לתת הגנה על אזרחים ותיקים.

שלמה קרעי: נתתי לך את הפתרון, היושב ראש.

שלמה קרעי: מרגע שיש מצב בריאותי כמו שאתה מתאר, אף אחד מסגני יושב הרש לא יגיד שהוא לא רוצה להגן על האזרחים.

שלמה קרעי: זה מה שהיה בפעם הקודמת.

שלמה קרעי: גם בפעם הקודמת זה היה תלוי במצב שיהיה.

שלמה קרעי: הנה,.

שלמה קרעי: תשאל את אורלי.

גלעד קריב: אבל לא בהסכמת הסגנים.

שלמה קרעי: בפעם הקודמת אמרנו תלוי מה המצב שנראה חודש לפני הבחירות ולפי זה נחליט כמה קלפיות נשים ואיך לעשות.

דין לבנה: לא, הם היו בפנים.

דין לבנה: זה לא היה תלוי.

דין לבנה: הם היו בפנים.

גלעד קריב: אני מבין שמנכ"לית משרד העלייה והקליטה ב-זום.

שלמה קרעי: הכתיבו לה מה לומר?

שלמה קרעי: די.

שלמה קרעי: כבר שמענו אותה.

גלעד קריב: לא שמענו.

שלמה קרעי: זאת השנייה.

שלמה קרעי: אולגה.

שלמה קרעי: סליחה.

דגנית סנקר לנגה: אני דומה אבל אני לא אולגה.

דגנית סנקר לנגה: אני רק אומר כי תוך כדי הדיון שלכם המאוחר יותר התחדד לי שאתם שואלים לא רק אם יש נהלים תחת מגן אבות ואימהות אלא אם יש נהלים פנימיים כבר היום.

דגנית סנקר לנגה: על זה אני מחדדת ואומרת שלאורך כל התקופה יש לנו נהלים שנוגעים לדיגומים, לבדיקות, לבידודים, לאוכל, למצב של פינויים, הנחיות שעוברות למנהלות הבית שלנו לאורך כל התקופה.

דגנית סנקר לנגה: אם תרצו, אנחנו נשמח להראות את זה.

שלמה קרעי: אנחנו מדברים על נהלים שקשורים למגע עם אוכלוסייה אחרת.

שלמה קרעי: האם אתם חוסמים מבקרים מלהיכנס למתחמים האלה כמו שבבתי אבות שהם תחת מגן אבות?

גלעד קריב: אני לא בטוח שהיום בבתי אבות חוסמים.

שלמה קרעי: זה שיש נהלים של בידודים, גם לי בבית יש נהלים של בידודים.

קריאה: בבתי אבות היום אף אחד לא חוסם כניסה לאף אחד.

שלמה קרעי: אז מה בדיוק עושה התוכנית הזאת?

אלינה ברדץ' יאלוב: זאת בדיוק הבעיה.

גלעד קריב: גברתי המנכ"לית, סיימתם?

דגנית סנקר לנגה: כן.

דגנית סנקר לנגה: תודה רבה.

קריאה: מה המלצתכם?

דגנית סנקר לנגה: כמו שנאמר על ידי הסמנכ"לית שלי וכמו שהתקיים בבחירות הקודמות, ההמלצה שלנו היא להקים קלפיות בתוך המקבצים שלנו.

דגנית סנקר לנגה: חד משמעית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני כרגע ממלאת מקום יושבת ראש ועדת הבריאות.

אלינה ברדץ' יאלוב: כל הנושא של צו בריאות העם, נגיף הקורונה החדש, במשך תקופה מאוד מאוד ארוכה אני ניהלתי את כל הדיונים.

אלינה ברדץ' יאלוב: בכל הנושא של מגן אבות ואימהות אני יכולה להגיד לכם בצורה מאוד מאוד מפורשת שלפני כשבועיים ניהלתי תיקון נוסף ושם הסבירו לי באופן מפורש ממשרד הבריאות שהם לא מבטלים את בדיקות האנטיגן בכניסה וגם לא מבטלים את עטיית המסכות.

אלינה ברדץ' יאלוב: הסיפור של דיור מוגן כאן ודיור מוגן שם, בתי אבות כאן והוסטלים כאן, זה איפה ואיפה כרגע שאתם מנסים לעשות.

אלינה ברדץ' יאלוב: הטיעון של משרד הבריאות היה מפורש מאוד.

אלינה ברדץ' יאלוב: הם חוששים כל העת מהתפרצות המגיפה בקרב הגיל השלישי.

אלינה ברדץ' יאלוב: הם אמרו באופן מפורש שהם נותנים הנחיות לכל שאר המוסדות שלא קשורים למגן אבות ואימהות.

אלינה ברדץ' יאלוב: עטיית מסכות וניסיון להיזהר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני כאן מדברת גם על סיטואציה מלפני חודש וחצי כאשר לא הייתה התפרצות נוספת של זן נוסף של אומיקרון, שם ניסיתי לבדוק האם הם מוכנים להוריד חלק מהמגבלות והם אמרו בצורה מפורשת שלא.

אלינה ברדץ' יאלוב: לגיל השלישי הם לא ממליצים.

אלינה ברדץ' יאלוב: במסגרת מגן אבות ואימהות הם פשוט אוסרים.

אלינה ברדץ' יאלוב: זאת הייתה הדעה של משרד הבריאות רק לפני כשבועיים.

גלעד קריב: מכובדיי, תודה לכל המשתתפים.

גלעד קריב: לאור השעה אני שם את העניין הזה בצד.

גלעד קריב: נמצא איתנו ב-זום מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה מר מוסקוביץ, עמיתנו וידידנו.

גלעד קריב: תודה שנשארת עד שעה מאוחרת.

אורי מקלב: נושא בעול עם חברו.

גלעד קריב: מר מוסקוביץ, חבר הכנסת מקלב העלה אתמול את האתגר שניצב לפנינו בהבטחת זכות ההצבעה של אזרחי ישראל לאור התורים והעיכובים הגדולים בהנפקת תעודות זהות.

גלעד קריב: ראינו דוגמאות כאשר לאנשים נקבעים תורים להנפקת תעודת זהות חודשים קדימה.

גלעד קריב: מה אנחנו עושים במציאות בה לאזרחים אין תעודות זהות והם נדרשים להצביע או לחדש את התעודה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את רועי.

גלעד קריב: היום ההצבעה יכולה להיעשות באמצעות תעודת זהות ובאמצעות מה?

רועי אביחי שויקה: תעודת זהות, דרכון ורישיון נהיגה.

גלעד קריב: תשובה אחת יש לנו לעניין.

גלעד קריב: יש שלושה סוגי מסמכים שניתן להשתמש בהם.

גלעד קריב: איך אנחנו מתמודדים עם מצב שבו לאדם אין אף אחד מהמסמכים האלה?

גלעד קריב: אנחנו יודעים שלמשל צעירים חרדים לא מוציאים רישיון נהיגה בגיל 16 או 17.

גלעד קריב: יש קבוצות שלמות באוכלוסייה שלא מסתובבות עם רישיון נהיגה.

גבי לסקי: מוציאים אבל לא מספרים לרב.

גבי לסקי: כך סיפרו לי.

אורי מקלב: אתה הסברת היטב אבל אני רוצה להוסיף מילה ולחדד.

אורי מקלב: תוך כדי דיון אתמול כדי לראות האם הבעיה היא אמיתית והיא רלוונטית, עשינו ניסיון תוך כדי הדיון להזמין תור.

אורי מקלב: התור הראשון שקיבלנו היה ה-10 בנובמבר.

אורי מקלב: אני רוצה לחדד ולומר שקיבלנו תשובה מוועדת הבחירות שיש חוק שאומר שבועיים אבל התברר שכאשר אתה בא ומצליח להיכנס למשרד הפנים, אם באת עד שבועיים לפני תאריך הבחירות, הם מחויבים להנפיק לך את התעודה אבל אנחנו מדברים על מי שלא מצליח להגיע, על מי שלא מקבל תור.

אורי מקלב: לכן החוק הזה לא מכסה לנו את הבעיה.

גלעד קריב: מר מוסקוביץ, מה אנחנו עושים?

תומר מוסקוביץ: נמצא איתנו גם אלי לוי שביקשתי ממנו להצטרף.

תומר מוסקוביץ: יש לו כאן שני תפקידים חשובים.

תומר מוסקוביץ: האחד, הוא מנהל אגף מרשם ביומטרי אצלנו ברשות והוא גם סגן מנהל אגף בוועדת הבחירות והוא אמור לעבור ממש בימים הקרובים לתפקיד הזמני שלו בוועדת הבחירות, תפקיד שלצערי הוא נאלץ לבצע אותו יותר מדי פעמים בשנים האחרונות.

תומר מוסקוביץ: אם כן, הוא בשני התפקידים.

תומר מוסקוביץ: קודם כל, ברור שאנחנו נעשה הכול כדי שכולם יוכלו להצביע.

תומר מוסקוביץ: כמו שאמרו כאן קודם, עדיין אפשר להצביע עם רישיון נהיגה.

תומר מוסקוביץ: בעיניי, בעתיד נצטרך להמליץ לכם לבטל את הדבר הזה כי רישיון נהיגה הוא כבר לא אמצעי זיהוי טוב אבל כרגע בטח שנוכל להמליץ המלצה כזאת.

תומר מוסקוביץ: מה שאנחנו כן נעשה, אנחנו קיבלנו גם חוות דעת משפטית שנצטרך לתקף אותה, שגם יהיה אפשר יהיה להצביע עם תעודת זהות שפג תוקפה.

תומר מוסקוביץ: יש הרבה אנשים שקובעים תור לתעודת זהות כי תוקף תעודת הזהות שלהם פג.

שמחה רוטמן: זה לא פותר את הבעיה.

גלעד קריב: מכובדיי, תומר ב-זום ואין סיכוי לנהל דיאלוג עם ה-זום עם קריאות ביניים.

אורי מקלב: תומר, לא הבנו.

גלעד קריב: גם אם לאדם יש תעודת זהות שתוקפה פג, הוא יוכל להצביע.

אורי מקלב: אבל כבר אין.

אורי מקלב: הוא האריך לכולם.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: מה פתאום?

תומר מוסקוביץ: לא הארכנו לכולם.

תומר מוסקוביץ: אם תרצו, אלי אחר כך יסביר במפורט.

תומר מוסקוביץ: לקבוצה גדולה של 2 מיליון אנשים הארכנו אבל יש הרבה מאוד אלפים שלא הארכנו להם והם קובעים עכשיו תורים כדי לחדש את התעודה.

תומר מוסקוביץ: התעודה שלהם, גם אם פג תוקפה, אפשר להזדהות באמצעותה בפני ועדת קלפי וזה פותר בעיה של כמה אלפי אנשים.

תומר מוסקוביץ: מעבר לזה אני אומר לכם כאן, אני מתחייב לזה, שאנחנו נאפשר לכל בן אדם שיגיע, בין אם הוא קבע תור ובין אם לא, בתאריכים שאנחנו נקבע, נעמיד את כל המערכות שלנו, כולל מרכז הדרכונים הזמני שלנו שמנפיק דרכונים זמניים, ונעשה מאמץ.

תומר מוסקוביץ: אני לא יכול כרגע להתחייב אבל נעשה מאמץ להתאים אותו גם להוצאת תעודות זהות זמניות, לא ביומטריות.

תומר מוסקוביץ: כרגע לא צריך תיקוני חקיקה בשביל זה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו נעשה כל דבר שבתקופת הבחירות, מי שאין לו מסמך מזהה, יקבל מאיתנו מסמך מזהה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את מנכ"לית הוועדה איך אתם תופסים את מעורבותה של הוועדה בנושא הזה.

גלעד קריב: אני מדבר מבחינת פיקוח.

גלעד קריב: אומר לנו ראש רשות האוכלוסין שהם לוקחים על עצמם למצוא פתרונות בהתקרב הבחירות, לתת מענה לאותם אנשים שאין להם שום מסמך מזהה.

גלעד קריב: אין להם רישיון נהיגה, לא הוציאו דרכון והם צעירים ואין להם תעודת זהות.

גלעד קריב: אני שואל את עצמי האם משימת הפיקוח מוטלת עלינו, מוטלת על ועדת הפנים, או שבעצם ועדת הבחירות רואה את תפקידה מכוח זה שיש לה גם איש קשר עם משרד הפנים, שהוועדה בהתנהלות שלה כמי שאחראית על הוועדה תקיים בנושא הזה דיוני מעקב, תבדוק האם אכן יש תוכנית התמודדות של רשות האוכלוסין עם הסוגייה הזאת.

גלעד קריב: אם לא, המשמעות היא אחת, וכאן אני אומר את זה גם לידידיי מהאופוזיציה שהסכמתם תידרש בוועדת הסכמות, יכול להיות שלא תהיה ברירה והוועדה שלנו, או ועדת הפנים, תצטרך לקבוע בחודשים הקרובים דיוני מעקב כדי לעקוב אחרי ההתחייבות של משרד הפנים להיות ערוכים.

גלעד קריב: דרך אגב, יכול להיות שיצטרך להיות תור מיוחד לאנשים בתקופה ויפרסמו שאנשים שאין להם מסמכים, בחודש מסוים יהיה כפתור באתר משרד הפנים של זימון התורים, זימון תור של אדם שאין לו תעודה מזהה.

גלעד קריב: צריך לברך את חבר הכנסת מקלב שחמישה או ארבעה חודשים לפני הבחירות מעלה את הסוגייה הזאת כאן ומציף אותה וטוב שכך.

גלעד קריב: כאשר לאדם אין מסמך מזהה, לא עוזרים תיקוני חקיקה.

גלעד קריב: זה לא שאתה יכול להאריך תוקף.

גלעד קריב: כל מה שאנחנו יכולים לעשות זה לרשום את התחייבות רשות האוכלוסין להציג תוכנית להתמודדות עם העניין הזה.

גלעד קריב: אם זה לא במנדט שלכם, למרות שבעיניי יש לכם נגיעה בדבר, אנחנו נצטרך לכנס כאן.

תומר מוסקוביץ: אדוני היושב ראש, אפשר לבקש שאלי לוי יתייחס?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: מר אלי לוי.

גלעד קריב: מר לוי, אני רואה שאתה נהנה מערב במרפסת.

גלעד קריב: מה יותר מרגיע מלדבר עם חברי כנסת בשעה 11:15 בלילה?

שלמה קרעי: אדוני, אתה יכול למסגר את הדיון על מה בכלל מדברים?

שלמה קרעי: בן אדם שאין לו תעודה בכלל?

שלמה קרעי: הוא אמר לך שפג תוקף הוא מאריך.

גלעד קריב: הסביר חבר הכנסת בוסו שיש למשל הרבה אנשים צעירים שאין להם.

אורי מקלב: יש אלפי אנשים שאין להם תעודת זהות.

שלמה קרעי: כמה זמן לוקח להוציא תעודת זהות?

אורי מקלב: הם צריכים לקבוע תור.

אורי מקלב: התור הראשון בנובמבר.

דין לבנה: ברשותכם, אני רוצה לחדד.

דין לבנה: תעודת זהות שפג תוקפה עדיין תקפה.

שלמה קרעי: יש צעירים שעוד לא הוציאו תעודת זהות.

אורלי עדס: הבעיה היא לא תעודה שפג תוקפה.

גלעד קריב: חברים, הגדרנו את הבעיה.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, היטבת להציג את הבעיה.

גלעד קריב: מר לוי, בבקשה.

אלי לוי: לפני שבועיים, בלי קשר לבחירות, הוצאתי הנחיה ללשכות לתת עדיפות למי שמגיע להוציא תעודת זהות במקום תעודת זהות שאבדה, לתת לו עדיפות ולקבל אותו כמזדמן ולנפק לו תעודת זהות, גם אם אין לו תור.

אלי לוי: זאת אוכלוסייה של בגירים מעל גיל 18 שאיבדו את תעודת הזהות שלהם ואין להם דרכון.

אלי לוי: קבוצה כזאת, אנשים כאלה שיגיעו אלינו ללשכה ויבקשו לקבל תעודת זהות, יקבלו תעודת זהות.

גלעד קריב: מה קורה עם צעירים שטרם הנפיקו את תעודת הזהות ראשונה שלהם?

אלי לוי: אנחנו מנפקים תעודת זהות לצעירים החל מגיל 16 ואפילו לפני.

אלי לוי: אנחנו עובדים במהלך השנה עם המון מוסדות חינוך דרך משרד החינוך ועם המון בתי ספר, ישיבות וכולי.

אלי לוי: אנחנו מוציאים לכל התלמידים תעודות זהות במסגרת בית הספר.

שמחה רוטמן: אבל אלה מתחת לגיל 16.

גלעד קריב: אני ננזף כאן על ידי היועץ המשפטי שאנחנו מערבבים דיון פיקוח ודיון חקיקה.

גלעד קריב: יש סוגיה.

גלעד קריב: שמענו.

גלעד קריב: כתבנו בפרוטוקול.

גלעד קריב: אנחנו נכנס דיון מעקב בוועדת החוקה בכפוף לוועדת ההסכמות כדי לעקוב אחרי הסוגייה הזאת.

גלעד קריב: נצטרך שההוראה וההנחיה הזאת של הטיפול המהיר באנשים שאיבדו את תעודת הזהות תורחב גם לאנשים שלא הנפיקו תעודה וצריכים תעודה לטובת הבחירות.

אורי מקלב: הצפי שלנו לפני בחירות הוא עשרות אלפי תעודות זהות.

שמחה רוטמן: זה אומר שהם ייתנו עדיפות לאנשים מעל גיל 18 ולא לילד בן 16 שנורא בוער לו להוציא תעודת זהות.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים, ובזה אנחנו מסיימים את הנקודה, מרשות האוכלוסין, במידה ואתם צריכים גם להתדיין בנושא עם ועדת הבחירות, לעשות זאת.

גלעד קריב: בשבועות הקרובים אנחנו נבקש מכם להציג לנו תוכנית להתמודדות עם הבעיה הזאת.

אורי מקלב: יש תשובה אחת שהם אמרו שהם כן יאמרו.

אורי מקלב: לכמה אנשים יש מספר זהות אבל אף פעם הם לא הוציאו תעודת זהות לא רק בגיל 18.

אורי מקלב: כאלה שאין להם כתובת כאן.

שמחה רוטמן: שיש להם מספר זהות ואין להם מען.

אלי לוי: אני יכול להתייחס לסוגיה הזאת.

אלי לוי: הרב מקלב שואל כמה אזרחים שהם לא תושבי המדינה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זאת לא הסוגייה.

שמחה רוטמן: אבל זה רלוונטי למשהו אחר.

אורי מקלב: ביקשנו בפעם הקודמת לשאלה הזאת.

שמחה רוטמן: דיברנו על זה בקריאה הראשונה.

גלעד קריב: אלי, כמה אנשים הם אזרחי המדינה והם לא מתגוררים כאן במדינת ישראל?

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: לא התשובה הזאת.

שמחה רוטמן: אזרחים שאינם תושבים, זו שאלה מאוד מעניינת אבל יש אזרחים שאינם תושבים שיש להם רובריקה של מען אצלכם במרשם.

שמחה רוטמן: יש כאלה שהם אזרחים שאין להם מען.

אלי לוי: אני אחלק את התשובה לשני חלקים.

אלי לוי: האחד, אזרחים שהם לא תושבים, כלומר, שהם הודיעו שהם חדלו להיות תושב לפי סעיף 11 לחוק מרשם האוכלוסין.

אלי לוי: כאלה יש לנו 182 אלף פלוס כמה מאות.

אלי לוי: כאלה שהם כביכול אזרחים ושאין להם מען בכלל, שמחוק להם המען, יש 16 אלף אבל רובם ככולם הם אזרחים שעברו את גיל 110 ומחקנו להם את המען לפי תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען) לתושבים שמוגדרים לא פעילים.

שלמה קרעי: למה לא 120?

שלמה קרעי: מי קבע שבגיל 110 אנשים מתים?

קריאה: הכנסת.

אורלי עדס: זה בחוק.

שלמה קרעי: לא בסדר.

שלמה קרעי: צריך לתקן את זה.

גלעד קריב: אלי, תודה.

גלעד קריב: אנחנו נקבע דיון מעקב בסוגיה הזאת.

גלעד קריב: אנחנו ממשיכים בהקראה.

גור בליי: 5) בתוספת, בסופה יבוא: "כל עובד אחר של מפלגה או של ועדת בחירות".

גור בליי: זאת התוספת שנעשתה לבקשתו של חבר הכנסת מקלב, הוראת שעה כמו שהיה בבחירות האחרונות שמוסיפה לאתם עובדים שמנויים בתוספת שפטורים בגלל אופי ההעסקה המיוחד שלהם ביום הבחירות או ביום הבחירות וביום שאחריו, פטורים מחלק מחוקי המגן ובחלק מההיבטים, הם מקבלים שכר גלובלי, פטורים מחוק שעות עבודה ומנוחה ומהוראות שקשורות לחוק הגנת השכר.

גור בליי: לצד התפקידים הסטטוטוריים גם עובדים אחרים של מפלגות או של ועדת בחירות, בהתאם להצעת חבר הכנסת מקלב.

גור בליי: הוראות הבחירות לכנסת (הוראות שעה לבחירות לכנסת העשרים ושתים), התש"ף-2020 והוראות הבחירות לכנסת (אחריות להעברת חומר ההצבעה וטיפול במעטפות ההצבעה) (הוראות שעה), התשפ"א-2021, שנקבעו לפי סעיף 145(ד) לחוק הבחירות לכנסת, יעמדו בתוקפן עד פרסום תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וחמש.

גור בליי: דיברנו על זה אתמול.

גור בליי: אלה ההוראות היותר ספציפיות שעודכנו בהקשרים של בחירות על ידי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

גור בליי: מאריכים אותם גם לבחירות הקרובות.

גור בליי: בסעיף 17ה לחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט-1959, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) (1) יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית או יושב ראש ועדת בחירות אזורית, רשאי, לאחר ששקל, בין היתר, את מהות הדיון ואת היכולת המעשית לקיים דיון בנוכחות הצדדים, או לבקשת הצדדים, וקיבל את הסכמת הצדדים לעניין זה, או לבקשת הצדדים, להורות כי הדיון בבקשה לפי סעיפים 17ב עד 17ד יתקיים בדרך של היוועדות חזותית.

גור בליי: (2) דיון בבקשה לפי סעיפים 17ב עד 17ד יתקיים בדרך של היוועדות חזותית לפי פסקה (1) רק אם יתאפשר לכל המשתתפים בדיון לראות את הדיון ואת כלל המשתתפים בו באמצעות מסך, לשמוע את כלל המשתתפים בדיון ואת הנעשה בו בזמן אמת ולהשמיע את עמדתם".

גור בליי: השינוי הוא לגבי דיונים לפי חוק דרכי תעמולה.

גור בליי: בהתאם לעמדת הוועדה אתמול, הדיונים האלה יכולים להיעשות בהיוועדות חזותית רק בהסכמת כל הצדדים.

גור בליי: עד כאן לגבי הוראות השעה.

גלעד קריב: אני מבין שאין הערות.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לפרק של תיקוני חקיקה.

גור בליי: פרק ב': תיקוני חקיקה

גור בליי: בחוק הבחירות לכנסת (נוסח משולב), התשכ"ט-1969 –

גור בליי: אני מזכיר שזה עניין טכני של התאמה שדובר עליו אתמול לגבי ביטול הסעיף שמדבר על מילוי מקום על ידי סגן.

גור בליי: לגבי ההצבעות במעטפות כפולות יש שורה של תיקוני התאמה.

גור בליי: בסעיף 70(ג) במקום "50" יבוא "70".

גור בליי: גם זה משהו שדיברנו עליו אתמול.

גור בליי: זה שינוי המועד בו עושים תיקון של הקלפיות, בודקים מקומות שלא מתאימים לקלפיות כתוצאה משינוי בנסיבות.

גור בליי: זאת ההוראה שנדמה לי שחבר הכנסת קרעי התייחס אליה.

גור בליי: זאת הסמכות שניתנת לנשיאות ועדת הבחירות המרכזית להתקין הוראות מיוחדות לגבי קלפי מסוימת, אם יש נסיבות המונעות את המהלך התקין של ההצבעה ואז אחת האופציות היא לאפשר הצבעה במעטפות כפולות למשל באמצעות האוטובוסים כפי שנעשה בבחירות האחרונות.

קריאה: העובדים הזרים ביום הבחירות מקבלים 200 אחוזים?

שלמה קרעי: כבר תיקנו את זה.

שלמה קרעי: לא.

גלעד קריב: איך הגעת לזה עכשיו?

שלמה קרעי: זה עוד תיקון.

שלמה קרעי: כל שאלה שאנחנו שואלים אתם אומרים מה הקשר.

שלמה קרעי: זה לא יאומן.

שלמה קרעי: רק לכם יש שאלות קשורות.

גלעד קריב: אפליה מתמשכת.

דוד ביטן: העלבת אותנו חזק.

גלעד קריב: אני?

גלעד קריב: אתכם?

דוד ביטן: זה מה שהוא אומר.

גלעד קריב: הוא נהנה מהעלבון.

גלעד קריב: זה מצב קיומי.

שלמה קרעי: אתה נהנה להעליב.

גלעד קריב: אני נהנה להעליב?

גלעד קריב: אני.

דוד ביטן: עכשיו אתה העלבת אותו.

שלמה קרעי: זה עוד קולות בפריימריז.

גלעד קריב: ממר אמסלם אני לא נעלב.

גלעד קריב: אז ממר קרעי?

דוד ביטן: יש להם הרבה מתפקדים.

שלמה קרעי: יש לו הרבה רפורמים.

שלמה קרעי: כל נשות הכותל מתפקדות אצלו.

גלעד קריב: סוף כל סוף מישהו מודה שיש הרבה נשות כותל.

שלמה קרעי: 200 נשות כותל ועוד כמה אריתראים.

שלמה קרעי: כמה אריתראים גייסתם?

גלעד קריב: שלמה, תירגע כבר.

שלמה קרעי: ראית מה זה?

שלמה קרעי: מרב מיכאלי חסמה שאף אחד לא יוכל להתמודד מולה.

שלמה קרעי: בתקנון שלכם בפעם הקודמת הייתה אפשרות למזכ"ל המפלגה לקצר פז"ם.

שלמה קרעי: עכשיו היא חסמה את האפשרות הזאת.

שלמה קרעי: מי שלא התפקד לפני ה-18 בינואר 2022, לא יכול להתמודד מולה.

שלמה קרעי: אם אייזנקוט יבוא וירצה להתמודד עכשיו, הוא לא יכול.

קריאה: הוא יעשה כמו היושב ראש שלך וישריין מקום 3, 5 ו-10.

שלמה קרעי: את מדברת על שריון.

שלמה קרעי: תראי את מפלגת העבודה, כולה שריונים ואי אפשר להתמודד.

גלעד קריב: אם אני אתערב, זה רק יגביר.

גלעד קריב: חנוך לנער על פי דרכו.

דוד ביטן: עוד פעם אתה מחנך אותנו?

שלמה קרעי: אתה מבין?

שלמה קרעי: כך הם.

שלמה קרעי: התנשאות.

גלעד קריב: תעזבו.

גלעד קריב: זה חסר תקנה.

דוד ביטן: גם כשאתה אומר דברים טובים, אתה אומר דברים לא טובים.

לימור מגן תלם: זה עכשיו הדיון?

לימור מגן תלם: בואו נמשיך.

שלמה קרעי: חברת הכנסת תלם, ישבת כאן מאחור ונחת.

שלמה קרעי: את יכולה להמשיך.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, אתה מפריע ליועץ המשפטי.

גור בליי: בסעיף 74(ג), בסופו יבוא "ותציין לצד שמו את שעת הצבעתו.

גור בליי: בלי לגרוע מהוראות סעיף 79א, יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית או מי שהוא הסמיך לשם כך רשאי למסור מידע בדבר נוכחות במקום הקלפי שהוא חיוני לגוף חוקר לשם עריכת חקירה פלילית של עבירה לפי חוק זה ובתקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), למסור מידע כאמור שהוא חיוני למשרד הבריאות לשם עריכת חקירה אפידמיולוגית".

גור בליי: זה אומר שבזמן שמסמנים, לצד מחיקת שמו של המצביע מסמנים גם את שעת הצבעתו.

גור בליי: אפשר למסור את המידע, אם הוא חיוני לגוף חוקר, לעבירה פלילית של עבירות לפי חוק הבחירות, זיופי בחירות וכן הלאה.

גור בליי: בתקופה שבתוקף חוק הקורונה, גם לשם חקירות אפידמיולוגיות.

אלעזר שטרן: דין, שאלה.

אלעזר שטרן: כתוב אמנם בלי לגרוע מהוראות סעיף 79א אבל בסעיף 79א זאת אמנם הוראה לעניין שמירת המסמכים, שמירת חומר הבחירות, אבל יש שם כל מיני מבחנים – אם יש חשד ואם יש צורך בבדיקה.

אלעזר שטרן: מבחינת

אלעזר שטרן: כם אלה מבחנים שמסתדרים אחד עם השני?

אלעזר שטרן: כאן מדובר על כך שזה חיוני לגוף החוקר לשם חקירה פלילית ושם מדובר על מבחנים טיפה שונים.

אלעזר שטרן: אמנם זה לעניין שמירה.

דין לבנה: שם זה לעניין שמירה.

דין לבנה: זאת אומרת, לא להשמיד בחלוף הרבה זמן לאחר הבחירות.

אלעזר שטרן: אבל אז לפי מה מוסרים את זה?

אלעזר שטרן: בסעיף קטן (ב), הזכאות, הכללים שאז התקנו, אלה יותר כללים של אנשים שמבחוץ.

דין לבנה: לאנשים אחרים.

דין לבנה: אם רשות חוקרת פונה אלינו בצו.

דין לבנה: כאן הם לא צריכים צו בשביל הדבר הזה, אבל על דברים אחרים – הם צריכים צו.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, כאן בעצם מקלים איתם.

דין לבנה: כן.

אלעזר שטרן: גם בלי צו.

דין לבנה: כן.

גור בליי: בסעיף 79 -

גור בליי: בסעיף קטן (ו), אחרי "או מרכזית" יבוא "וממלאי מקומם".

גור בליי: זה לעניין התיקונים בפרוטוקולים שלך ועדת קלפי שמאפשר גם לממלאי מקום לחתום.

גור בליי: זה אומר שהנשיאות של ועדת הבחירות יכולה להורות שהבחירות בצה"ל יתחילו שבוע קודם ולא שלושה ימים קודם, לפני מועד סגירת הקלפיות.

גור בליי: נדמה לי שזה נספר מהמועד של הסגירה של הקלפיות הרגילות.

גור בליי: עכשיו אנחנו עוברים לשורה של הוראות טכניות שכבר נדונו אתמול.

גור בליי: בסעיף 116ד(ג), במקום "שם אביו, ומספר זהותו במרשם האוכלוסין" יבוא "מספר זהותו במרשם האוכלוסין ופרטים נוספים שנקבעו בתקנות".

גור בליי: בסעיף 116יט(ב), במקום "ואת מענו" יבוא "ופרטים נוספים שנקבעו בתקנות".

רועי אביחי שויקה: סעיף 80 הוא אות מתה.

רועי אביחי שויקה: הוא לא קיים.

שלמה קרעי: אורלי, מה לגבי פרסום אחוז הצבעה?

שלמה קרעי: בפעם הקודמת אמרתם לנו שאין מספיק זמן לעדכן את התוכנה.

דוד ביטן: נגיע לזה בסוף.

אורלי עדס: לא, זה לא היה רק זה.

אורלי עדס: זאת הייתה החלטה של נשיאות הוועדה.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אין נשיאות.

דוד ביטן: רוצים את זה בחוק.

דוד ביטן: הפעם לא יעזור לכם.

דוד ביטן: אנחנו רוצים את זה בחוק.

גלעד קריב: תציעו הסתייגות.

דוד ביטן: למה?

דוד ביטן: אולי תסכים איתנו ונכניס את זה.

גלעד קריב: אנחנו באמצע הקראה.

שלמה קרעי: אני מוסיף הסתייגות.

גור בליי: בסעיף 144, המילים "וממס בולים על ייפוי כוח" – יימחקו.

גור בליי: זאת האפשרות שלו לקבוע הוראות שעה.

דוד ביטן: אפשר להעלות הצעה?

דוד ביטן: ביום הבחירות נותנים אחוזי הצבעה כלליים, ארציים.

דוד ביטן: אנחנו מעוניינים שבחוק ייכתב שאפשר לקבל לפי ערים.

דוד ביטן: אנחנו רוצים לקבל אחוזי הצבעה גם לפי ערים, בכל עיר ועיר.

דוד ביטן: זה חשוב למהלך מערכת הבחירות.

דוד ביטן: משום מה הוועדה לא מאפשרת את זה ואנחנו רוצים שזה ייכתב בחוק כדי שהם יעשו את זה.

שלמה קרעי: השופט אמר שלכם כך צריך חוק.

דוד ביטן: כל המפלגות צריכות את זה.

דוד ביטן: לא רק הליכוד.

אורלי עדס: בעבר המאוד רחוק ועדת הבחירות הייתה מפרסמת נתונים במהלך יום הבחירות ולא רק ברמה הארצית אלא גם ברמה של פילוחים מסוימים.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על פרסומים תוך כדי הבחירות.

אורלי עדס: ביום הבחירות, תוך כדי הבחירות, בכל שעתיים אנחנו מפרסמים כיום את אחוזי ההצבעה הארציים, בסך הכול.

אורלי עדס: עד שעה 10:00 הצביעו 20 אחוזים בכל רחבי הארץ.

אורלי עדס: זה נתון מצטבר.

אורלי עדס: בכל שעתיים אנחנו מוסיפים את הנתון.

אורלי עדס: הסיבה שאנחנו עושים את זה היא כדי לא להטות את מהלך ההצבעה.

דוד ביטן: מה יש כאן להטות?

שלמה קרעי: אני מבקש רשות דיבור אחריה.

אורלי עדס: תרשו לי להשלים את המשפט ואז תתייחסו כי חבר הכנסת מכיר את הסוגייה הזו כי הוא העלה אותה בנשיאות ועדת הבחירות בכנסת הקודמת.

דוד ביטן: גם אני העליתי את זה אז.

אורלי עדס: נכון.

אורלי עדס: גם חבר הכנסת ביטן העלה.

אורלי עדס: אז התקבלה החלטה שלא לעשות את זה.

דוד ביטן: אמרתם שזה בלתי אפשרי.

אורלי עדס: אמרנו כמה דברים.

דוד ביטן: אמרתם שזה בלתי אפשרי.

דוד ביטן: אז תעבדו קצת יותר קשה.

אורלי עדס: אנחנו תמיד מוכנים לעבוד קשה.

גלעד קריב: חברים, זה לא דיאלוג.

גלעד קריב: בבקשה תשובה.

אורלי עדס: הנושא הזה גורם לאפשרות שכביכול ועדת הבחירות עשויה להטות את תוצאות הבחירות במהלך יום הבחירות ואני אתן דוגמה מה קרה בעבר הרחוק.

אורלי עדס: היו פרסומים עד שעה 4:00 וכולי.

אורלי עדס: בשעה 4:00 פרסמנו נתון בפילוחים מסוימים ואז היה מגזר מסוים שאחוזי ההצבעה בו היו נמוכים לאותה שעה והיה בליץ תקשורתי באותן שעות של חברי הכנסת מטעם אותו מגזר כדי להעלות את אחוזי ההצבעה.

אורלי עדס: באה טענה כלפי ועדת הבחירות המרכזית שבעצם היא גרמה באותה מערכת בחירות באופן הזה להטיית התוצאות במהלך היום.

אורלי עדס: שאילו היא לא הייתה מפרסמת את הפילוחים הללו, זה לא היה קורה.

אורלי עדס: לכן מאז התקבלה החלטה בוועדת הבחירות שלא לפרסם את הנתונים האלה בפילוחים אלא רק ברמה הארצית.

גלעד קריב: על ידי מי התקבלה ההחלטה.

אורלי עדס: זו הייתה החלטה של נשיאות ועדת הבחירות.

דוד ביטן: מה זה הנשיאות?

דוד ביטן: הנשיאות יכולה להחליט?

אורלי עדס: יושב ראש הוועדה וסגניו.

אורלי עדס: הנשיאות החליטה שלא לעשות.

אורלי עדס: זה עלה בפעם הקודמת.

דוד ביטן: זה עלה פעם אחת.

דוד ביטן: לא נכון, אתם אומרים שאתם לא מסוגלים לבצע את זה.

שלמה קרעי: הם מסוגלים.

אורלי עדס: זה לא עניין של לא מסוגלים.

אורלי עדס: אנחנו מסוגלים לעשות הכול.

דוד ביטן: מה הבעיה?

אורלי עדס: אם תאפשר לי לדבר, אתה תשמע מה הבעיה.

אורלי עדס: אין בעיה.

אורלי עדס: העניין הוא שבהתאם להחלטה הזו המערכת שפותחה, פותחה בהתאם להנחיות הללו.

אורלי עדס: אנחנו לא אוספים את הנתונים ברמה הזאת ולא יכולים לפלח אותם.

אורלי עדס: שוב, זו נקודה מהותית לפני הנקודה הטכנולוגית, האם אפשר או לא אפשר.

שלמה קרעי: אבל מהותית זאת לא פרורוגטיבה שלכם להחליט.

שלמה קרעי: המפלגות רוצות להביא אנשים לקלפי ולדעת מי הצביע ומי לא.

גלעד קריב: אני לא ישבתי בהרבה ועדות.

שלמה קרעי: אז תן למקצוענים לדבר.

גלעד קריב: עוד מעט.

גלעד קריב: הכול בסדר.

דוד ביטן: תרשום אותי בבקשה.

דוד ביטן: אני רוצה להתייחס.

דוד ביטן: כל פעם שאנחנו מצביעים, אתה כועס.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני כועס כל פעם שאתם מונעים מבן אדם להשלים את דבריו.

אורלי עדס: המשפט האחרון שרציתי לומר.

אורלי עדס: המידע הזה מצוי היום בידי כל הסיעות, כל רשימות המועמדים, כי היום כל סיעות הכנסת היוצאת, יש להן ייצוג בוועדות הקלפי, שלושה חברים בכל ועדת קלפי בהתאם לגודל.

אורלי עדס: זה אומר שיש ייצוג ומי שאין לה חברים, שולחת גם משקיפים.

שלמה קרעי: את אומרת דבר והיפוכו.

שלמה קרעי: את אומרת שגם כך יש לכם את המידע.

שלמה קרעי: מה הבעיה שתפרסמו לכולם?

שלמה קרעי: שיהיה שווה לכל נפש.

אורלי עדס: אני אסביר למה לא.

אורלי עדס: אני אחזור על הדברים.

אורלי עדס: אתם גורמים פוליטיים.

אורלי עדס: ועדת הבחירות היא לא גורם פוליטי.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ביטן, ביקשת זכות דיבור.

גלעד קריב: בבקשה.

דוד ביטן: על מנת לדייק את הדברים.

דוד ביטן: כל פעם שביקשתי - והייתי מספר פעמים חבר ועדת בחירות, חבר נשיאות – אמרו שלא מסוגלים לעשות את זה.

דוד ביטן: קודם כל, זאת הייתה התשובה.

דוד ביטן: אחר כך אמרו שגם לא רוצים לעשות את זה.

דוד ביטן: אני אומר שאם אתם לא רוצים, עם כל הכבוד, זה עניין לחקיקה.

אורלי עדס: תמיד הסברנו בדיוק את הרקע.

גלעד קריב: אני מבקש.

גלעד קריב: הוא יציג את עמדתו.

גלעד קריב: הוא מוזמן להציג הסתייגות לנוסח.

דוד ביטן: אולי אני אשכנע אותך.

גלעד קריב: אולי תשכנע את חברי הוועדה.

גלעד קריב: אם ייקבע בחוק, יקבע בחוק.

גלעד קריב: אם לא יקבע בחוק, לא ייקבע בחוק.

דוד ביטן: אתה לא מאיים עלינו.

גלעד קריב: חס וחלילה.

גלעד קריב: דוד, די.

דוד ביטן: מה זה די?

דוד ביטן: אתה יושב ראש ועדה, זה נכון, אבל כל חבר כנסת יכול להתייחס.

גלעד קריב: קיבלת זכות דיבור.

דוד ביטן: בינתיים אתה מפריע לי ולא אני לך.

דוד ביטן: אין לי בעיה שתפריע לי.

דוד ביטן: אני לא אתלונן על זה.

דוד ביטן: הנתון הזה מצוי בידי הוועדה ואין שום בעיה שתוכלו לעשות את זה.

דוד ביטן: להעביר רק משהו כללי בלי להעביר לפי ערים – כאשר אתם יכולים לתת את הנתון הזה - זה לא במקום.

דוד ביטן: זה גם לא מפריע.

דוד ביטן: כל מה שאת אומרת שזה משפיע על התוצאות של הבחירות, זה לא נכון.

דוד ביטן: אם זה מצוי בידינו כמו שאת אומרת, בטח אם אתם מספקים את הנתון, זה לא משפיע.

אורלי עדס: זאת בדיוק הנקודה.

אורלי עדס: מי מציג את הנתונים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: תקשיבו.

גלעד קריב: זה דיון מורכב, מרובה סעיפים, מרובה עניינים, אנחנו עוד לא בחצי מהדרך.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אנחנו כבר בסוף.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אנחנו לא בסוף.

גלעד קריב: אנחנו ממש לא בסוף.

דוד ביטן: ההצבעה היא ב-7:30.

דוד ביטן: יש לנו עוד זמן.

גלעד קריב: יאמר את דבריו חבר הכנסת ביטן, יאמר את דבריו חבר הכנסת קרעי ונראה.

דוד ביטן: אם אתם אומרים שהנתונים בידינו, אנחנו יכולים לעשות אותם לבד, אז אין שום בעיה שתמציאו אותם אלינו.

דוד ביטן: אם אנחנו רוצים להשפיע על הבחירות באמצעות הנתונים, אנחנו יכולים לעשות את זה לבד באמצעות הנתונים שבידינו.

דוד ביטן: לכן הטיעון הזה נופל באופן ברור.

דוד ביטן: ברור שאנחנו יכולים עכשיו להוציא כספים רבים על מנת לקבל את הנתון הזה שמצוי בידכם.

דוד ביטן: אחר כך אתם באים וטוענים שאנחנו מבזבזים הרבה כסף בבחירות.

דוד ביטן: אז בואו תעזרו לנו לא לבזבז את הכסף הזה בפעם הזאת ותמציאו לנו את הנתון הזה.

דוד ביטן: אם אנחנו מקבלים נתונים לגבי כל עיר ועיר - כל המפלגות צריכות את זה, מהקטנה ועד הגדולה.

דוד ביטן: אם זה היה ניתן רק למפלגת הליכוד, אז נכון, זה משפיע על התוצאות.

דוד ביטן: לעומת זאת, אם זה ניתן לכולם, יש שוויון.

דוד ביטן: יותר מזה, רק במפלגות גדולות עם תקציבים גדולים יכולים לקבל את הנתונים האלה ולעבד אותם.

דוד ביטן: הנציגים שלהם בוועדות הקלפי.

דוד ביטן: מפלגות קטנות לא מסוגלות.

דוד ביטן: הסיוע שלכם יוצר שוויוניות הרבה יותר גדולה מאשר מפלגה גדולה שעושה את זה באופן עצמאי ולבד.

דוד ביטן: מרצ לא יכולה לעשות את זה עם הנציגים שיש לה בקלפיות.

דוד ביטן: לנו יש נציגים בכל הקלפיות ואם אין לנו, יש לנו תקציב לעשות את זה.

דוד ביטן: אתם כן צריכים לעשות את זה למען השוויוניות.

דוד ביטן: זה שאתם לא מסכימים, זה תמיד מעורר אצלי שאלה למה אתם לא רוצים לעשות את זה, כי השופט לא רוצה?

דוד ביטן: עם כל הכבוד לשופט, מי שקובע זה אנחנו ולא השופט.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה אדוני היושב ראש.

שלמה קרעי: אני מצטרף בכל מילה לדבריו של חבר הכנסת ביטן ואני רוצה להוסיף ולומר.

שלמה קרעי: עדיף לנו לקבל נתוני אמת מוועדת הבחירות באופן רשמי מאשר שיתרוצצו נתוני פייק ניוז מכל מפלגה ועל ידי כתב שמקבל איזשהו נתון מאיזה מטה של מפלגה כלשהי.

שלמה קרעי: זה יוצר הרבה יותר רחש בחש מאשר נתוני אמת שיפורסמו בכל שעה עגולה.

שלמה קרעי: אורלי, אנחנו דיברנו בזמנו על כך שהכיוון צריך להיות ספר בוחרים ממוחשב בו בעצם נבטל את המעטפות הכפולות, שכל אחד יוכל להצביע בכל קלפי והנתונים של הספר הזה יהיו מפורסמים לפי מספרי ברזל לכל נציגי המפלגות.

שלמה קרעי: זאת אומרת, זה העתיד.

שלמה קרעי: אם בעתיד הזה אנחנו נוכל לדעת, לא רק אחוז הצבעה לפי העיר אלא בכל קלפי כמה אנשים הצביעו ואיזה מספרי ברזל הצביעו בה, אני לא רואה שום מניעה שבינתיים, בשלב הביניים הזה, יפורסמו אחוזי הצבעה.

שלמה קרעי: אני באמת באמת לא מצליח להבין את המניעה הזאת.

דוד ביטן: זה יעזור למפלגות הקטנות.

שלמה קרעי: יש את העניין של השוויוניות, העניין של הפייק ניוז שלפעמים מתרוצץ והעניין הזה של לחסוך המון משאבים כאשר אנחנו צריכים לשים בכל קלפי בן אדם שישב עם אלקטור או עם תוכנה אחרת ויקליד מי הגיע ומי לא הגיע.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים לדעת באופן כללי, לפחות באותה עיר.

שלמה קרעי: לכן אני מציע להוסיף את סעיף (15) בסעיף 10 שיורה להם לפרסם בכל שעה עגולה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול אתכם.

גלעד קריב: היה והמחוקק יחליט שהדבר ראוי, אתם יכולים להיערך לזה.

אורלי עדס: אנחנו צריכים לבחון עם החברה שמתחזקת לנו את המערכת הזאת, מה היכולת שלה עכשיו בלוחות הזמנים האלה לערוך את השינויים.

אורלי עדס: מי שעוסק במערכות ממוחשבות יודע שצריך לעשות בחינה לתיקונים האלה, לשדרוגים האלה, צריך לבחון את המערכת וכולי.

שלמה קרעי: מה התקציב של ועדת הבחירות?

אורלי עדס: אין בעיה.

אורלי עדס: זה לא עניין תקציבי.

אורלי עדס: אתה יודע את זה.

דוד ביטן: אתם אומרים לו לעשות והוא צריך לתכנן כך את התוכנה.

אורלי עדס: אמרתי.

אורלי עדס: אנחנו יכולים לבדוק את זה ולתת תשובה.

גלעד קריב: בסדר.

דוד ביטן: לבדוק זו בעיה כי צריך לסיים את החוק הלילה.

גלעד קריב: אנא תבדקו.

גלעד קריב: תעשו עכשיו בדיקה.

גלעד קריב: יש לכם את האנשים שלכם.

גלעד קריב: אתם יודעים שאנחנו הלילה בלילה לבן.

גלעד קריב: אני מבקש, חבר הכנסת ביטן וחבר הכנסת קרעי, שתגישו הסתייגות בעניין.

שלמה קרעי: הנה, הגשנו.

שלמה קרעי: נשלחה לגורי.

גלעד קריב: מצוין.

דוד ביטן: תאמין לי, זה טוב לכל המפלגות.

גלעד קריב: מכיוון שזה עניין שעולה עכשיו, חברי כל הסיעות יבדקו את עמדת סיעתם בעניין הזה.

אורלי עדס: ברשותך, אדוני, אני מבקשת, אם אפשר עדיין, לקחת לתשומת לב חברי הוועדה שישקלו את הנקודה האם ראוי שוועדת הבחירות היא זו שתפרסם את הנתון שעשוי להטות או סיעות הכנסת שאכן הן גורמים פוליטיים.

דוד ביטן: למה להטות?

דוד ביטן: את קובעת שזה מטה?

אורלי עדס: שעשויות להטות.

אורלי עדס: יש הבדל כאשר סיעות הכנסת יעשו את זה או הוועדה.

גבי לסקי: רציתי לשאול משהו בעניין הזה.

גבי לסקי: אמרת שכבר פעם אחת זה היה.

גבי לסקי: האם יש החלטה שיפוטית שאומרת שזה לא בסדר?

אורלי עדס: הייתה החלטה בנשיאות ועדת הבחירות המרכזית בכנסת האחרונה.

אורלי עדס: עלתה בקשתו של חבר הכנסת קרעי שהיה סגן יושב ראש הוועדה.

אורלי עדס: הבקשה הזו נדחתה.

אורלי עדס: יושב ראש הוועדה בשעתו סבר שזה דורש חקיקה.

אורלי עדס: זה הועלה.

גבי לסקי: אם כן, זה עניין של חקיקה ולא עניין של הטיה.

אורלי עדס: הבקשה הועלתה ונדחתה.

דין לבנה: הערה יישומית.

דין לבנה: כל שעה, זה לא ריאלי.

דין לבנה: עד שמקבלים את המידע מהקלפיות.

דוד ביטן: אם זה כל ארבע שעות, אתה לא צריך את זה.

דין לבנה: אתם אמרתם כל שעה.

אורלי עדס: זה לא ריאלי.

דין לבנה: אני מבהיר שאין סיכוי בעולם שיהיה לנו כל שעה את המידע מהקלפיות.

אורלי עדס: אנחנו מפרסמים כל שעתיים ואני אדייק יותר את הדברים.

דוד ביטן: אין לי בעיה.

דוד ביטן: שיהיה כל שעתיים.

שלמה קרעי: אני מגיש לך הסתייגות נוספת.

שלמה קרעי: כל שעתיים.

דוד ביטן: עד 8:00 בערב יהיה לי.

אורלי עדס: אני רוצה לדייק גם את העובדות.

אורלי עדס: אני אספר איך אנחנו עושים את זה.

אורלי עדס: בעבר היינו עושים סקר מהלך הצבעה שבסופו של יום, כאשר היינו בודקים את זה מול נתוני האמת, מול תוצאות האמת, הוא היה מדויק אחד לאחד, באחוזי ההצבעה.

אורלי עדס: זה היה מבוסס על 400 קלפיות מדגם.

אורלי עדס: היום שינינו את השיטה, כבר כמה מערכות בחירות, ואנחנו שולחים הודעות לכל מזכירי ועדות הקלפי במהלך היום ומבקשים מהם לדווח לנו נתון חוזר.

אורלי עדס: אני מדגישה שלא כל המזכירים מחזירים לנו תשובה במהלך היום.

אורלי עדס: נניח יש 13 אלף קלפיות, לעתים חוזרות תשובות מ-10,000 קלפיות, מ-8,000, מ-7,000, תלוי בעומס בקלפי.

אורלי עדס: צריך לקחת את זה לתשומת לב.

אורלי עדס: את היתר אנחנו משלימים באמצעות נוסחה שעושה לנו הלמ"ס, באמצעות סקר שמשלים את זה.

גלעד קריב: הסוגייה ברורה.

גלעד קריב: תוגש הסתייגות.

קריאה: למה זה לא ממוחשב?

שלמה קרעי: ביקשנו שיהיה ספר ממוחשב.

שלמה קרעי: לוקח שנים להיערך.

אורלי עדס: עברה שנה מהבחירות.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: ההסתייגות תוגש.

שלמה קרעי: הוגשה.

גלעד קריב: אנחנו בסעיף 11.

גלעד קריב: תכף נקח הפסקה, אנשים צריכים להתרענן.

גלעד קריב: דוד, ההצבעה מחר בבוקר?

שלמה קרעי: אמרו לי שבשעה 7:30 בבוקר.

דוד ביטן: יש לנו זמן.

דוד ביטן: צריך עוד להדפיס בדפוס.

דוד ביטן: אנחנו נעמוד במה שסיכמנו.

גלעד קריב: רק שתבינו.

גלעד קריב: כל האירוע הוא רק התוכנית של קרעי שאני מחר ב-7:00 לא אכניס ספר תורה לכותל המערבי בחסות החסינות.

גלעד קריב: זה הדבר היחיד שמכתיב את לוחות הזמנים.

שלמה קרעי: זה מספיק חשוב.

גלעד קריב: אני יודע.

שלמה קרעי: כדי למנוע ממך להכניס טלפיים לבית קודש הקודשים.

דוד ביטן: אם הוא יקבל את כל ההערות שלנו, נראה איך אנחנו מכניסים אותו.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: בשום פנים ואופן לא.

גלעד קריב: אתה רואה את ההבדל בין תנועת החרות הלאומית הליברלית מבית מדרשו של ז'בוטינסקי, ומה קרה לה.

שלמה קרעי: אתה חושב שז'בוטינסקי היה נותן לך להכניס טלפיים רפורמיות לבית קודש הקודשים?

שלמה קרעי: ממש לא.

גלעד קריב: מסתבר שכנראה את כתביו של ז'בוטינסקי אתה לא מכיר, אבל אני אזמין אותך לחברותה על תפיסותיו של ז'בוטינסקי בענייני דת ומדינה.

שלמה קרעי: מוזמן.

שלמה קרעי: אני מכיר.

גלעד קריב: בעניינים האלה הוא כנראה היה יותר קרוב אלי מאשר אליך.

שלמה קרעי: לז'בוטינסקי היה רב רפורמי?

גלעד קריב: לא היה לו רב וזה כבר אומר לך משהו.

שלמה קרעי: איזה רב הוא היה מכבד?

דוד ביטן: אין יהודי שאין לו רב.

שלמה קרעי: עשה לך רב וקנה לך חבר.

גלעד קריב: נמשיך בהקראה.

גלעד קריב: סעיף 11.

גור בליי: אלה התיקונים ששולבו מתוך הדיונים בוועדה בנושא של חוק הבחירות (דרכי תעמולה).

דוד ביטן: אני יכול לקרוא לרוטמן כי הוא ישב אתכם בכל הישיבות?

דוד ביטן: אולי נעשה הפסקה של כמה דקות.

גלעד קריב: נעשה הפסקה.

גלעד קריב: ניתן לאנשים להחליף קצת כוח.

גלעד קריב: נחזור לדיון בשעה 00:10.

דוד ביטן: אני מציע שלא נתווכח יותר מדי, אלא נשב אצלך בחדר לגבי כל מיני דברים שאנחנו רוצים להבין ואז נעשה ישיבה.

גלעד קריב: חברים, אנחנו נחזור בשעה 00:15 להמשך הדיונים.

גלעד קריב: אם צריך לשבת, בוא נשב.

בשעה 23: יום חמישי, א' בתמוז התשפ"ב, 30 ביוני 2022

גלעד קריב: אני מחדש את הדיון.

גלעד קריב: זו הצעת חוק שאנחנו רוצים להעביר אותה מחר כדי לסיים את יום החקיקה ולא לגרור את זה לשבוע הבא.

גלעד קריב: בכל הדברים אפשר להגיע להסכמה.

גלעד קריב: זה אמנם למערכת הבחירות הזאת אבל אפשר ללמוד למערכת הבחירות הבאה.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר, למי שלא היה, היכן אנחנו עומדים כרגע והייעוץ המשפטי יסייע לנו.

גלעד קריב: לעניין ההצבעה בבתי אבות, מתחמי דיור, חבר הכנסת קושניר וחבר הכנסת ביטן יביאו לנו הצעת פשרה שתתבסס על כך שהמספרים במתחמי הדיור יהיו יותר גבוהים.

גור בליי: עדיף ליצור מספר אחר אבל אחיד כי אם לא, אתה יוצר בעיות של חוסר שוויון.

גור בליי: תעלה את המספר, תוריד את המספר, אבל תעשה אותו אחיד.

גלעד קריב: אפשר לדבר גם על הבחנות בין הסוגים השונים.

שלמה קרעי: בינתיים תקריאו את החוק.

גלעד קריב: הקראנו.

שלמה קרעי: לא סיימנו אותו.

גלעד קריב: אנחנו נקריא עכשיו את מה שנותר.

גלעד קריב: יש כאן סעיפים שנוריד מהחוק.

גלעד קריב: נקריא את זה עם השינויים.

גור בליי: אני אסביר.

גור בליי: אנחנו בסעיף 11, תיקונים לחוק הבחירות (דרכי תעמולה).

גור בליי: בחוק הבחירות (דרכי תעמולה) התשי"ט-1959 –

גור בליי: זה עניין יותר נוסחי, כדי לוודא שזה חל גם על ועדים מקומיים ועל סוגים אחרים של רשויות.

גור בליי: סעיף ההגדרות הוא סעיף טכני.

גור בליי: זאת רשימה של הגדרות.

אחרי סעיף  יבוא: 1א.

אחרי סעיף  יבוא: הגדרות בחוק זה – "בחירות מקדימות" - כהגדרתן בסעיף 28(א) לחוק המפלגות.

אחרי סעיף  יבוא: "גוף הקשור לסיעה" ו"גוף פעיל בבחירות" - כהגדרתם בחוק מימון מפלגות.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק מימון מפלגות" – חוק מימון מפלגות, התשל"ג-1973.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק המפלגות" - חוק המפלגות התשנ"ו-1999.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק הרשויות המקומיות (בחירות)" - חוק הרשויות המקומיות (בחירות) התשכ"ה-1965.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק הרשות השנייה" - חוק הרשות השנייה, טלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק השידור הציבורי" - חוק השידור הציבורי הישראלי, התשי"ד-2014.

אחרי סעיף  יבוא: "חוק התקשורת, בזק ושידורים 198", .

אחרי סעיף  יבוא: מאסדר שידורים אחד מאלה לפי העניין:

אחרי סעיף  יבוא: מועצת הרשות השנייה, טלוויזיה ורדיו שהוקמה לפי חוק הרשות השנייה.

אחרי סעיף  יבוא: מורשה לשידורים זה תאגיד השידור הישראלי לפי חוק השידור הציבורי בעל זיכיון לשידורים או רישיון לשידורים כהגדרתם בחוק הרשות השנייה.

אחרי סעיף  יבוא: נעשה כאן שינוי בהתאם להסכמות שגובשו מחוץ לוועדה.

אחרי סעיף  יבוא: השאלה מה חל גם מחוץ לתקופת הבחירות.

אחרי סעיף  יבוא: ההסכמה שהתגבשה מחוץ לחדר הוועדה היא שיימחק (3), הוא יורד ובעצם סעיף השקיפות שעליו ידובר עכשיו, התחולה שלו תהיה רק בתקופת הבחירות.

גלעד קריב: זה תיקון שאנחנו מכניסים.

גלעד קריב: החוק הזה הוא חוק שעוסק בבחירות העשרים וחמש.

גלעד קריב: עוד נראה איך אנחנו מטפלים.

שמחה רוטמן: מאוד רצינו לעבוד, ועבדנו ישיבות ארוכות, על הנושא של תיקון חוק דרכי תעמולה כקבע אבל מה לעשות, גם זה אחד מהדברים יחד עם המטרו שנתקעו.

גור בליי: אני חייב להדגיש שהוועדה תבין שהתיקון הזה הוא תיקון קבע.

גור בליי: זאת אומרת, המשמעות היא שברגע שמחילים את זה - - -

שמחה רוטמן: בכל תקופת בחירות בעתיד אלו יהיו הכללים.

גור בליי: בכל תקופת בחירות שהיא לא תקופת בחירות זה לא יהיה.

גור בליי: זאת אומרת, תתחיל הכנסת העשרים וחמש ולא תהיה חובת השקיפות.

שמחה רוטמן: כמו שאין גם היום.

שמחה רוטמן: לא משנים את המצב.

דין לבנה: הפסיקה של השופט מלצר חלה רק בתקופת בחירות.

שמחה רוטמן: כמו המצב היום.

שמחה רוטמן: זה לא משנה.

גור בליי: כן.

שמחה רוטמן: אנחנו משאירים את המצב הזה.

דין לבנה: לבחירות האלה, שככל הנראה מתחילות מחר, זה קצת יותר מתקופת הבחירות.

דין לבנה: האם אנחנו רוצים שהסעיף יחול כבר מחר?

דין לבנה: כי אחרת הוא יחול רק בעוד 20 ימים.

קריאה: השאלה אם זה חל מהתפזרות הכנסת.

שמחה רוטמן: אם נעשה את זה על השגרה, צריך להוסיף עוד תקנים לוועדת הבחירות לשוטף.

גלעד קריב: אני לא רוצה לסבך את זה.

גלעד קריב: מתקופת הבחירות.

גלעד קריב: יש כאן עיקרון חשוב של שקיפות שאנחנו מחילים בחקיקה.

גור בליי: סעיף השקיפות, לפי הסיכומים, נותר בעינו כפי שהוא כתוב כאן.

גור בליי: אני אקריא אותו.

2א יבוא: "2א1 שקיפות בתעמולת בחירות

2א יבוא: בסעיף זה - "מודעת בחירות" – כל אחת מאלה:

2א יבוא: אגב, להוסיף ל"מי מטעמם" את המשפט האומר "או בתיאום עימם", כמו בהחלטה?

2א יבוא: יש צורך בכך?

2א יבוא: כמו בהחלטה של השופט מלצר.

שמחה רוטמן: חשבנו על הסעיף הזה.

שמחה רוטמן: חשבנו על כל מילה בסעיף הזה.

גור בליי: בסדר.

גור בליי: או משהו שנעשה על ידי המתמודד, גוף קשור, גוף פעיל או באיזושהי צורה עם זיקה אליו או גם אם זה אדם פרטי או עמותה לא קשורה, גם זה חייב להיות בשקיפות אם זה פורסם בעבור תשלום.

שמחה רוטמן: אם זה פורסם בעבור תשלום.

שמחה רוטמן: תוכן ומה שמכונה תוכן ממומן.

גור בליי: "מתמודד בבחירות" – כל אחד מאלה:

גור בליי: מי שנכלל ברשימת מועמדים כאמור בפסקה (1).

גור בליי: סיעה של מועצה יוצאת, כמשמעותה בסעיף 25 לחוק הרשויות המקומיות.

גור בליי: סעיף זה יחול גם על תעמולה בבחירות מקדימות, בשינוי זה: בפסקה (1) להגדרה "מודעת בחירות", במקום "מתמודד בבחירות, גוף הקשור לסיעה או גוף פעיל בבחירות או מי מטעמם" יקראו "מועמד בבחירות מקדימות או מטעמו".

גור בליי: זה מה שיגיע לפתחכם, דברים בהקשר שלך הפריימריז.

שמחה רוטמן: איך זה מגיע היום?

דין לבנה: יש דברים שקשורים לפריימריז שמגיעים אלינו.

שמחה רוטמן: עד היום זה לא הגיע אליכם.

שמחה רוטמן: שקיפות לא הגיעה אליכם עד היום.

דין לבנה: שקיפות כן הגיעה.

שמחה רוטמן: גם לא הייתה.

דין לבנה: לא.

דין לבנה: שקיפות כן הגיעה אלינו בהיבטים מסוימים כי תעמולה גם בפריימריז יכולה להיות גם תעמו תעמולה כללית ואז זה הפך להיות כך.

קריאה: התחולה בפריימריז היא גם 90 ימים

דין לבנה: כן.

דין לבנה: אם הפריימריז הם מחוץ ל-90 הימים שלפני יום הבחירות לכנסת, זה לא יחול.

שמחה רוטמן: כרגע לכאורה זה לא חל.

דין לבנה: אני רק מחדד.

גור בליי: נכון, כי זה חל בתוך המסגרת של 90 הימים.

שמחה רוטמן: מפלגה שעושה פריימריז בזמן כהונת כנסת כדי להיערך יותר טוב, לחסוך זמן, אנחנו לא מחילים את זה.

גור בליי: סעיף 3 זה הסעיף של האיסור על תעמולה בכלי שיט או בכלי טיס.

גור בליי: (5) סעיף 3 – בטל.

גור בליי: בסעיף 4 יש שינוי שנובע מזה שהסיכומים הם להוריד את ההוראה לעניין הרמקולים מהפריימריז.

גור בליי: תהיה כאן רק הוראה שתחול על הבחירות הכלליות ואז בעצם מתקנים את (א).

גור בליי: (6) בסעיף 4, במקום הסיפה החל במילים "פרט לשימוש", יבוא "פרט לשימוש ברמקול באסיפות ובכינוסים שמטרתם תעמולת בחירות.

גור בליי: אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בהוראות לעניין שימוש ברמקולים שנקבעו בדין אחר".

גור בליי: כמו למשל תקנות הרעש.

קריאה: פסקה (ב) יורדת.

גור בליי: כן.

גור בליי: (7) בסעיף 10 -

גור בליי: זאת ההגבלה על גודל המודעות של ה-50 עד 70 סנטימטרים.

שמחה רוטמן: ותודה לאורי מקלב.

אורי מקלב: אני רציתי להוריד גם את הרמקולים אבל החזרתם את זה.

במקום פסקה  יבוא: "(3) נוסף על האמור בסעיף 2(א)(1), מודעה מודפסת תישא את שמו של המדפיס שהדפיס אותה ואת הדרכים ליצירת קשר עימו".

במקום פסקה  יבוא: אלה ההתאמות לסעיף השקיפות הכללי שחלות על מודעות מודפסות.

במקום פסקה  יבוא: אני מבין שכרגע הוועדה רוצה להוריד את כל יתר הפסקאות מ-(8) ועד (13) מה שבעצם אומר שלא ייגעו בכל הנושא של השידורים ברדיו ובטלוויזיה.

גלעד קריב: לצערנו הפעם זה לא עלה בידינו.

אלעזר שטרן: ממילא גם צריך למחוק את ההגדרות.

גלעד קריב: הפעם לא הצלחנו.

שמחה רוטמן: הבהרה לנוסח.

גור בליי: אני אבהיר לפרוטוקול מה הכוונה.

גור בליי: הכוונה שעל פי הסיכומים שדובר עליהם מחוץ לחדר הוועדה ההורדה של זמני שידור פר חבר כנסת ברדיו ובטלוויזיה, הוחלט שלא ייכללו בנוסח וכנ"ל גם כל מה שקשור בשידורי תעמולה.

גור בליי: גם הרחבת הפטור ואחריות אזרחית ופלילית וגם ההתאמות הנוספות.

שמחה רוטמן: זו הכוונה ואפשר לומר לפרוטוקול.

שמחה רוטמן: אנחנו מאוד היינו רוצים להחיל את ההסדר או דומה לו או תוך דיון.

שמחה רוטמן: צריך לעשות שם רפורמה אבל הזמן לעשות את זה היא לא חלקית ולא אגב חוק הבחירות.

אורי מקלב: אני רוצה להלין על דבר אחד.

אורי מקלב: אנשים שהיו בוועדות הרבה זמן ובאים לקראת סוף הדיונים.

אורי מקלב: אין לי שום בעיה לקבל את הדעה הזאת אבל היה את כל הזמן לבוא לישיבות הוועדה ולכבד אותנו.

אורי מקלב: אנחנו באותו בניין.

אורי מקלב: אנחנו כל כך הרבה שעות וימים חשבנו, שקלנו, שמענו אחרים.

אורי מקלב: אפשר לקבל החלטה כזאת שלא לשנות את זה אבל למה זה היה צריך להגיע כך?

שמחה רוטמן: להפך.

שמחה רוטמן: אנחנו לא רוצים עכשיו לשנות את זה.

אורי מקלב: זה לא היה מחטף.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: זה כן.

אורי מקלב: לא, מחטף זה לא היה.

שמחה רוטמן: אני חוזר בי מהמילה מחטף.

שמחה רוטמן: אני מקבל.

גלעד קריב: היה דיון.

אורי מקלב: אנחנו ישבנו כאן.

אורי מקלב: עמדה של מפלגה בכנסת הייתה צריכה לבוא לדיון.

גלעד קריב: בהחלט.

שמחה רוטמן: אורי, אתה צודק.

שמחה רוטמן: אני רק אומר בנושא הזה שהיה דיבור על כל מיני סעיפים במסגרת תיקון חוק דרכי תעמולה.

שמחה רוטמן: היה דיבור באמצע ובסוף של החוק הזה ששינויים ייעשו בסופו של דבר בהסכמה של כולם.

שמחה רוטמן: כלומר, סטטוס קוו הוא סטטוס קוו, שינוי דורש הסכמה.

אורי מקלב: חוץ ממך שאתה לא חבר בוועדה, יש מפלגות אחרות שלא מגיעות לכאן.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב העיר את הערתו והיא נרשמה בפרוטוקול.

שמחה רוטמן: סעיף 7(א)(2)(3).

שמחה רוטמן: נוסף על האמור בסעיף (א)(1), "מודעה מודפסת תישא את שמו של המדפיס שהדפיס אותה ודרכים ליצירת קשר עמו".

שמחה רוטמן: בהוראה הקודמת נאמר שמודעה שכתוב עליה את אות המפלגה או את הסמל שלה או את שם המועמד, הייתה פטורה מהמדפיס.

אלעזר שטרן: זה גם וגם.

אלעזר שטרן: את שם המדפיס.

שמחה רוטמן: לדעתי בחוק המקורי.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: היא נושאת גם את מענו של המדפיס וגם את אם המזמין פעל מטעם מפלגה וכולי, את האות.

אלעזר שטרן: שני דברים.

אלעזר שטרן: זה גם וגם.

גור בליי: לא שינינו כאן כלום.

גור בליי: עד כאן דרכי תעמולה.

גור בליי: עכשיו אנחנו בחוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות וכאן מעגנים בהוראת קבע את מה שנעשה בפעם שעברה.

דין לבנה: דילגת על הפטור.

גור בליי: לא נוגעים בזה.

קריאה: לא נוגעים בזה כי לא נוגעים בדקות שידור.

דין לבנה: תשאירו לנו את הפטור.

דין לבנה: זה לא במחלוקת המפלגות.

גלעד קריב: אני לא נכנס לדיונים עמוקים.

גלעד קריב: זו הבקשה של ועדת הבחירות.

גלעד קריב: אני מכניס אותה לנוסח.

גלעד קריב: זה בנוסח.

גור בליי: אני אבהיר לפרוטוקול שבנוסח תישאר פסקה (10) שאומרת: בסעיף 15ב, במקום "תאגיד השידור הישראלי לא יישא" יבוא "ועדת הבחירות המרכזית ותאגיד השידור הישראלי לא יישאו".

גור בליי: מאסדרי השידורים והמורשים לשידורים לא יישאו.

גור בליי: הכונה שלא יישאו באחריות אזרחית ופלילית.

דין לבנה: תסביר שאין משמעות לפלילי.

גור בליי: כן.

גור בליי: אני רוצה להסביר שאין משמעות לאחריות פלילית על ועדת הבחירות המרכזית כי זאת מדינת ישראל, משרד ממשלתי.

גור בליי: זאת רק אחריות אזרחית שגם היא, ספק אם היא קיימת.

שמחה רוטמן: כדי למנוע תביעות.

גלעד קריב: מכובדיי, הנושא הוכרע.

גלעד קריב: זה הנוסח.

גלעד קריב: ממשיכים.

גור בליי: תיקון חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות בחוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות, התשנ"ו-1996, בסעיף 1 –

פסקה יבוא: "(2) תקופה של 60 ימים המסתיימת ביום ה-14 שלאחר יום הבחירות".

פסקה יבוא: דין, אתה יכול להסביר את ההסדר ולהזכיר?

פסקה יבוא: זה עלה כמה פעמים בדיון.

דין לבנה: כן.

דין לבנה: חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות הוא חוק ייחודי שמדבר על כך שמי שמועסק בתקופה הסמוכה לבחירות על ידי הרשות הממונה על בחירות או על ידי אחת מהמפלגות המתמודדות, לא משלם מס הכנסה רגיל על השכר שלו, אם השכר שלו עד תקרה מסוימת, אלא משלם מס מיוחד בגובה 25 אחוזים.

דין לבנה: זה כדי למנוע צורך בתיאומי מס של מאות אלפי אנשים בתקופה מאוד מאוד קצרה ולאפשר ודאות בשכר.

דין לבנה: החוק קובע תקופה מסוימת של תקופת בחירות ותקרת שכר.

דין לבנה: המבוקש הוא להגדיל גם את התקרה וגם את התקופה בהתאם למה שהיה בבחירות קודמות.

שמחה רוטמן: אני חזור לרגע למודעות.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה מיותר.

שמחה רוטמן: סליחה.

גלעד קריב: לא, סליחה, אתה לא חוזר למודעות.

שמחה רוטמן: זה עניין ניסוחי.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר.

גלעד קריב: נגמר.

גלעד קריב: אני בשלבי כינוס החוק הזה.

גלעד קריב: אני לא חוזר אחורה.

גלעד קריב: מי שרוצה, יגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אנחנו הקראנו נוסח.

גלעד קריב: יש כאן הרבה מאוד סוגיות.

גלעד קריב: אנחנו ישבנו וסיכמנו.

גלעד קריב: מי שרוצה, חברי הכנסת מוזמנים להגיש הסתייגויות.

גלעד קריב: אנחנו עכשיו בחתירה לסיום.

שמחה רוטמן: יש כאן חובה חדשה שלא הייתה עד היום.

שמחה רוטמן: זה עניין ניסוחי.

גלעד קריב: סיימת בענייני המיסוי?

גור בליי: כן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: גובה המס כרגע זה נשאר אותו הדבר.

גלעד קריב: מי שרוצה, שיגיש הסתייגות.

אורי מקלב: גינזבורג דיבר כאן על המיסוי.

גלעד קריב: אני דיברתי עם איתן.

גלעד קריב: דיברנו עם רשות המיסים.

גלעד קריב: הורדת המס, יש בה גריעה בהכנסות המדינה.

גלעד קריב: זה אירוע.

גלעד קריב: אני חוזר על האמירה שהוועדה הזו בקדנציה הבאה צריכה להקים ועדת משנה לעניין דיני בחירות ואם היא לא תקים ועדת משנה, טוב שתעשה שייבה אחת לשבועיים.

גלעד קריב: עכשיו אני אומר לטובת האוצר.

גלעד קריב: אי אפשר באבחת חרב לבוא ולומר שאנחנו מורידים מהכנסות המדינה וכולי.

גלעד קריב: יש טענה שצריך להוריד את המיסוי?

גלעד קריב: נעשה דיון מסודר לקראת מערכת הבחירות הבאה ונסדיר את העניין.

שמחה רוטמן: זה יהיה בהסתייגות גם בלי דיון משותף.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: חבר הכנסת איתן גינזבורג לא מגיש את ההסתייגות.

גלעד קריב: דיברתי איתו.

גלעד קריב: הוא לא מגיש את ההסתייגות.

גלעד קריב: אם מישהו רוצה להגיש, שיגיש.

גור בליי: סעיף 13, הוא התיקון שדובר עליו בהכנה לקריאה ראשונה, לקצר את תקופות הזמן לרישום מפלגה חדשה.

גור בליי: הוועדה החליטה שזאת תהיה הוראת קבע ולא הוראת שעה בתקופת הבחירות.

גור בליי: לכן עשינו בהתאם כמה תיקונים לנוסח.

גור בליי: בחוק המפלגות, התשנ"ב-1992 –

בסופו יבוא: "תקופת הבחירות לכנסת" – כהגדרתה בחוק המימון.

בסופו יבוא: בסעיף 6 -

בסופו יבוא: בסעיף קטן (ג), אחרי "או לדחותה" יבוא "ובתקופת הבחירות לכנסת – ימסור לבאי כוח הצדדים הודעה על כך בתוך שבעה ימים מיום שהוגשה".

בסופו יבוא: זאת אומרת, הוראת הקבע היא שבתקופת הבחירות לכנסת שמוגדרת בהתאם לשאלה אם זה הפיזור או הכנסת במועדה וכן הלאה, באותה תקופה יהיה קיצור של תקופת הרישום של מפלגה חדשה".

גלעד קריב: תודה.

אורי מקלב: יש עוד את הנושא בקשר למשקיפים.

גלעד קריב: האם יש סיכום?

אורי מקלב: נשמע אותם.

גלעד קריב: סוגיית היכולת של משקיפים להצביע, העמדה שלכם לאחר בירור.

אורלי עדס: הגענו להסכמה שאנחנו נבצע מעין פיילוט לפעם הנוכחית ונראה בכמה נתונים מדובר.

אורלי עדס: הגענו להסכמה שזה יהיה ובלבד שהמשקיף שהה בקלפי לפחות שש שעות ומעלה.

אורי מקלב: אבל זה מחייב עיגון בחקיקה.

אורלי עדס: כן.

גור בליי: אנחנו נכניס את זה לנוסח.

גור בליי: שש שעות, דיברנו שזה יהיה אחיד עם חבר ועדת בחירות מרכזית.

גור בליי: אמרנו שניצור אחידות.

אורלי עדס: כן.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: צריך לברך את חבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב ראוי לכל הכבוד.

אוסאמה סעדי: לא מקלב.

אוסאמה סעדי: מי שיזם את זה.

אורלי עדס: חבר הכנסת שיפמן.

גור בליי: אורלי, זה לא ייצור עומס על המזכירים?

אורלי עדס: זה עלול לייצר עומס.

גלעד קריב: לנקודה הזאת של המשקיפים.

גלעד קריב: סיכמנו?

גור בליי: כן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, יש לך עוד משהו?

אוסאמה סעדי: מה עם שתי ההסתייגויות שלי?

גלעד קריב: אתה יכול להגיש ההסתייגויות.

אוסאמה סעדי: הגשתי.

אוסאמה סעדי: השאלה אם יש תשובה.

אוסאמה סעדי: על הכפרים הלא מוכרים ועל הסטודנטים.

גלעד קריב: כל מי שירצה להגיש הסתייגויות, יגיש הסתייגויות.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול היכן אנחנו עומדים בנושא הזה של ההתמודדות שלכם עם הנגשת ההצבעה בכפרים הלא מוכרים.

אורלי עדס: קודם כל, אנחנו מצטערים מאוד שההצעה לכתובת נוספת לצורכי בחירות לא עברה כי היא הייתה פותרת המון סוגיות כולל את הסוגייה הזאת.

אוסאמה סעדי: אפשר להכניס את זה כאן, כהוראת שעה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אי אפשר.

אורלי עדס: צריך להזמין את רשות האוכלוסין שתגיד לכם שרק בעוד חמש שנים יהיה ניתן לתקן את המערכת.

גלעד קריב: חברים, הדיון הזה התקיים.

גלעד קריב: אפשר להגיש הסתייגות.

גלעד קריב: תוגש הסתייגות.

גלעד קריב: כולנו יודעים שלא תהיו ערוכים.

אורלי עדס: מה שאנחנו יכולים לעשות בנקודת הזמן הנוכחית - אנחנו לא אנשי בשורות גדולים - בכפרים יש מרכזי שירות שיש בהם בתי ספר, גני ילדים וכולי.

אורלי עדס: לפני כשבועיים-שלושה ערכנו סיור והיינו בפזורה.

אורלי עדס: ראינו את המקומות.

אורלי עדס: אנחנו יכולים להעביר יותר קלפיות למרכזי השירות אבל צריך לזכור שלאותם אנשים אין כתובת ואנחנו נעביר לפי שם השבט.

אורלי עדס: המשמעות שיכולה להיות, ואני אדגיש את זה, היא שיהיו אנשים שייפגעו ולמעשה יצטרכו ללכת יותר.

אורלי עדס: למשל, אני אתן דוגמה את שבט עזאזמה שמתחיל בשגב שלום, ממשיך לירוחם, מצפה רמון וכולי, שטח של עשרות קילומטרים, היום יש להם 12 קלפיות בשגב שלום.

אורלי עדס: מאוד יכול להיות שחלקם גרים מאוד גרים לשגב שלום ואז זה יותר נוח להם אבל חלקם יותר מרוחקים.

אורלי עדס: אם נעביר אותם למרכזי שירות שהם לא בהכרח קרובים ליישוב שלהם, הם עשויים להיפגע.

אורלי עדס: חלק ירוויחו מזה, חלק פחות אבל זה הפתרון שאנחנו יכולים לתת.

גלעד קריב: יש לכם הערכה לכמה אנשים זה יסייע?

אוסאמה סעדי: צריך לבדוק את זה.

אורלי עדס: חבר הכנסת סעדי, אתה ציינת כאן 150 אלף אבל כנראה אלה כל תושבי הפזורה.

אוסאמה סעדי: כן.

אורלי עדס: מדובר בערך ב-37 אלף בעלי זכות הצבעה.

גבי לסקי: מאחר ולקחו את האפשרות שארגונים או אנשים יסיעו את האנשים האלה, יש אפשרות להעמיד להם הסעות?

אורלי עדס: אנחנו מעמידים הסעות מדי בחירות.

אורלי עדס: לצערנו הרבה הן לא מנוצלות.

גבי לסקי: אני אף פעם לא שמעתי על זה.

דין לבנה: מעמידים אוטובוסים.

אורלי עדס: מעמידים אוטובוסים והם עומדים ריקים, הולכים ריקים וחוזרים ריקים.

אורלי עדס: יושב ראש הוועדה אזורית, השופט במחוז, מתערב באופן אישי ביום הבחירות ואני עצמי מאשרת הסעות נוספות אבל לצערי לא עושים בהן שימוש רב.

גבי לסקי: איך אנחנו יכולים לקבל את הזמנים של ההסעות והמיקום כדי שנעזור לכם להפיץ את זה?

דין לבנה: אנחנו נפרסם את זה.

דין לבנה: הבעיה היא שקיבלנו דרישה להפעיל לא עשרות אוטובוסים אלא עשרות ג'יפים שנוהגים בהם נהגים מקומיים וכמובן לזה לא ניתן להסכים.

דין לבנה: זה מה שאמרו לנו בפעם הקודמת: אל תפעילו אוטובוסים, תפעילו ג'יפים עם נהגים מקומיים.

אורלי עדס: היכולת שלנו היא להפעיל אוטובוסים ולא רכבים פרטיים.

אורלי עדס: לצערנו לא עושים שימוש באוטובוסים.

אורלי עדס: שוב, אני מדגישה שאנחנו נעשה ככל שיש מקום באותם מרכזי שירות לאותה כמות קלפיות.

אורלי עדס: אנחנו מדברים על היקף קלפיות גדול בשגב שלום ובלבד שיהיה במרכז השירות מספיק מקום.

גלעד קריב: לגבי הנושא של פרסום נתוני ההצבעה ברשויות.

גלעד קריב: דומני שיש כאן רצון של חברי הכנסת.

גלעד קריב: יש כאן דעות.

גלעד קריב: הדברים יכולים ללכת לכאן ולכאן, שדווקא פרסום הנתונים מונע מניפולציות לעניין.

גור בליי: השאלה אם זה נדרש להכניס לחקיקה.

אורלי עדס: לגבי פרסום אחוזי הצבעה, זו הייתה גם עמדת יושב ראש הוועדה, שזה דורש חקיקה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, אני רוצה להציע שאתם תגישו הסתייגות בנושא הזה של פרסום נתוני ההצבעה.

גבי לסקי: כל שעתיים.

אורלי עדס: צריך לדייק את הניסוח כי לפעמים יש עיכובים וזה לא בהכרח בדיוק שעתיים.

אורלי עדס: זה תלוי בעיבודים וכולי.

גלעד קריב: אנחנו נעבוד עם חבר הכנסת קרעי כדי לדייק את הנוסח כך שיהיה ברור שזה מהנתונים ככל שהגיעו.

אלעזר שטרן: שנמסרו.

גלעד קריב: שנמסרו.

גלעד קריב: אני בכוונה רוצה שזאת תהיה הסתייגות כי אני חושב שהשעה מאוחרת וצריך לתת למפלגות השונות, לכבד אותן, לתת להן לראות את עמדתן בעניין, להתייעץ עם מנכ"לים, עם ראשי המפלגות.

גלעד קריב: אני לא רוצה להציג את זה כרגע בנוסח.

גלעד קריב: זה דבר שעלה רק לפני שעתיים כאן, למרות שקיימנו דיונים ארוכים לקראת הקריאה הראשונה.

גלעד קריב: תגישו את זה כהסתייגות.

גלעד קריב: אנחנו ניידע את כל המפלגות, מי שנמצא כאן, קחו את העניין הזה.

קריאה: יש גם פורום.

אורלי עדס: מה שיוחלט, אנחנו נבצע.

גלעד קריב: יודגש שזה על בסיס הנתונים כפי שנמצאים בידי ועדת הבחירות.

אורלי עדס: נצטרך למצוא את הניסוח.

אורלי עדס: אולי במקום כל זמן מסוים, נניח לפחות שלוש פעמים במהלך יום הבחירות כדי לא לכבול אותנו לשעות כי במידה ותהיה חריגה, אנחנו נמצא את עצמנו מפירים את החוק.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אפשר גם לקבוע את מספר הפעמים.

גלעד קריב: אולי ארבע פעמים במועדים שיקבע יושב ראש ועדת הבחירות, בהסכמת הנשיאות וכולי.

גלעד קריב: אנחנו נעבוד על ההסתייגות הזאת ונציג אותה.

קריאה: ארבע פעמים לקראת סוף היום.

גלעד קריב: יעבדו על זה.

גלעד קריב: בסוף ועדת הבחירות מייצגת את כל סיעות הבית.

גלעד קריב: היא מעין כנסת זוטא.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לרדת כאן לרמת רזולוציה.

גלעד קריב: אנחנו מתחילים להיכנס לבעיות עם נהלי הכנסת מבחינת שעות.

גור בליי: אני רוצה לפרוטוקול.

גור בליי: חבר הכנסת קרעי, היה דיון לגבי ההסתייגות שלך.

גור בליי: הייתה כאן נכונות כללית לגבי פרסום לפי אזורים של אחוזי הצבעה אבל אנחנו ננסח את זה.

גור בליי: דובר על ארבע פעמים ביום הבחירות.

שלמה קרעי: זה מעט מדי.

גור בליי: זה מה שוועדת הבחירות ביקשה.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אורלי, ארבע פעמים ביום, זה מעט מדי.

אורלי עדס: אתה יודע שאם אפשר יותר, נעשה יותר.

אורלי עדס: אנחנו ביקשנו לפי מספר פעמים ולא כל שעתיים כדי שלא תהיה חריגה.

שמחה רוטמן: אתם מפרסמים ארצי.

שמחה רוטמן: כל כמה זמן אתם מפרסמים ארצי?

אורלי עדס: כל שעתיים.

אורלי עדס: ההגדרה היא כל שעתיים.

אורלי עדס: בפועל זה לא יוצא בדיוק שעתיים.

אורלי עדס: לפעמים שעתיים וחצי ולפעמים שעתיים ו-50 דקות.

אורלי עדס: זה תלוי.

שלמה קרעי: אין בעיה.

שלמה קרעי: באותו זמן.

שמחה רוטמן: הארצי לא קבוע בחוק?

אורלי עדס: לא קבוע בחוק.

אורלי עדס: אז אני לא מפרה חוק.

שמחה רוטמן: אפשר לומר שאם פרסמה ועדת הבחירות המרכזית.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אין צורך.

שלמה קרעי: אפשר להוסיף ניסוח יותר מרוכך שזה לא כל שעתיים אלא בהתאם לנסיבות.

שלמה קרעי: בהתאם לאילוצים.

אורלי עדס: לפחות ארבע פעמים ביום.

אורלי עדס: אם נוכל, יהיה גם יותר.

שלמה קרעי: כל שלוש שעות לפחות, זה בסדר?

שלמה קרעי: זה משהו שיכול להיות מוסכם על אורלי.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: כדי שנוכל להתקדם, אני מציע לקבוע את העיקרון המסמיך בחוק גם לגבי האחוז הארצי וגם לגבי האחוז ברשויות המקומיות.

גלעד קריב: לקבוע שוועדת הבחירות תפרסם במהלך היום נתונים אודות אחוז ההצבעה הארצי והרשויות באופן שייקבע על ידי יושב ראש ועדת הבחירות בהסמכת הנשיאות.

גלעד קריב: או על ידי הנשיאות ובהסכמת היושב ראש.

גלעד קריב: בסופו של דבר יש ועדת בחירות, יש לה נשיאות, זה גוף שמשקף את הכנסת, הוא נמצא בדיאלוג עם היכולות של ועדת הבחירות.

גלעד קריב: נשים את העיקרון המסמיך וניתן לוועדת הבחירות לקבוע אם זה כל שלוש שעות או כל ארבע שעות.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אני רוצה בתדירות.

גלעד קריב: הנשיאות תקבע.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אני רוצה בתדירות שלא תפחת משש פעמים במהלך יום הבחירות.

אורלי עדס: לא.

אורלי עדס: אתה מכשיל אותנו.

שלמה קרעי: שש פעמים זה כל שלוש שעות.

אורלי עדס: יש 15 שעות הצבעה.

שמחה רוטמן: שלמה, אני יכול להציע הצעה?

שמחה רוטמן: לקבוע את העיקרון המסמיך.

אוסאמה סעדי: שלא יפחת מחמש פעמים.

אוסאמה סעדי: מה הבעיה?

אוסאמה סעדי: שלא יפחת מחמש פעמים ביום.

אוסאמה סעדי: חמש פעמים זה כל שלוש שעות.

אורלי עדס: אתה יודע שזה לא מה שיהיה.

גלעד קריב: די.

גלעד קריב: זכות הדיבור אצל חבר הכנסת רוטמן.

גלעד קריב: תוך חצי שעה אני מביא את החוק להצבעה.

שלמה קרעי: יש לי הסתייגויות.

גלעד קריב: אתה תציג את ההסתייגויות שלך אבל עוד לא הגענו לזה.

שמחה רוטמן: כאשר אתם מוציאים נתוני הצבעה, כאשר אתם מפרסמים נתון הצבעה ארצי, אתם בעצם אספתם אותו מכל הרשויות כי אחרת אין לכם משהו חדש.

שמחה רוטמן: העיקרון המסמיך כפי שהציע היושב ראש, זה רעיון טוב.

שמחה רוטמן: האמירה היא שבכל עת שמתפרסם הנתון הארצי, יתפרסם בצמוד אליו הנתון לפי הרשויות.

דין לבנה: לא.

דין לבנה: הנתון הארצי הוא משוקלל גם מדיווחים שאנחנו מקבלים מהקלפיות וגם מסקר שמגבה את מה שאנחנו לא מקבלים.

אורלי עדס: משלים.

דין לבנה: הרבה פעמים אנחנו פונים למזכירים, מקבלים בחזרה את המידע, כשמעבירים את המידע, הוא לא אחיד כי הם מגיעים לטלפון כשמצביעים ובחלוף זמן.

דין לבנה: לכן אנחנו יכולים לקבל חלק מהנתונים בשעה 9:00, 9:05, 9:10, 9:15.

גלעד קריב: הבנו.

גלעד קריב: אורלי, אפשר לקבוע בחוק לא פחות מחמש פעמים במהלך היום?

דוד ביטן: ממוצע.

דוד ביטן: לא חמש בשעה וזהו.

גלעד קריב: חמש פעמים במהלך היום.

גלעד קריב: חמש פעמים ביום.

גלעד קריב: אני מבקש שהנשיאות תוסמך בנסיבות מיוחדות לאפשר ירידה מזה.

גלעד קריב: זאת הנשיאות ולא היושב ראש.

שלמה קרעי: לא.

דוד ביטן: אין ירידה.

אורלי עדס: במידה ואפשר יהיה יותר, יהיה יותר.

גלעד קריב: חמש פעמים.

גלעד קריב: סגרנו.

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: סגרנו.

גלעד קריב: אבל זה יהיה כהסתייגות.

דוד ביטן: לא.

גלעד קריב: זה יהיה כהסתייגות.

שלמה קרעי: אם הסתייגות, אני רוצה כל שעה, כל שעתיים.

גלעד קריב: כל שעתיים, בסדר גמור.

גלעד קריב: זה יהיה כהסתייגות.

גלעד קריב: כל שעתיים.

דוד ביטן: למה?

גלעד קריב: כי אני צריך לתת לעוד מפלגות שלא נמצאות כאן לבחון את העניין.

שלמה קרעי: בעיה שלהן.

שלמה קרעי: מה זה לא נמצאות?

שלמה קרעי: כל דיון אתה אומר את זה.

גלעד קריב: בסדר, הבנתי.

גלעד קריב: שמעתי.

שלמה קרעי: כל התיקונים שעשינו אמרת שצריך לתת למפלגות?

גלעד קריב: אדוני, זה הנוסח שאני מביא כיושב ראש הוועדה.

גלעד קריב: לא מתאים לכם, בעיה שלכם.

שלמה קרעי: אבל מה הבעיה?

שלמה קרעי: יש הסכמה של ועדת הבחירות.

גלעד קריב: מכיוון שאני אתן לכל המפלגות את האפשרות לבדוק את העניין.

גלעד קריב: לא העליתם את זה לקראת הקריאה הראשונה אלא העליתם את זה לפני שלוש שעות וזו החלטה שלי.

גלעד קריב: נקודה.

גלעד קריב: לא מתאים לכם, מה לעשות?

שלמה קרעי: אנחנו רוצים גם הסתייגות כל שעתיים וגם לא יפחת מחמש פעמים ביום.

גלעד קריב: בסדר.

אורלי עדס: תרדו לארבע כי בלילה, בדיווח האחרון, אנחנו כמעט לא מקבלים.

דוד ביטן: אם אני מסכים לארבע, אתה שם את זה בחוק?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני נותן למפלגות אחרות את ההזדמנות לבדוק את זה.

דוד ביטן: מה יש לשאול?

דוד ביטן: כולם רוצים.

שלמה קרעי: כולם רוצים.

שלמה קרעי: גם בנשיאות כולם רצו והשופט אמר שצריך חוק.

שלמה קרעי: אף אחד לא מתנגד לקבל מידע.

גלעד קריב: יש לנו עוד מעט בעיה עם היועצים המשפטיים שתמנע הצבעה על החוק הזה מחר.

שלמה קרעי: גור, אני רוצה שתשאיר את ההסתייגות שלי לגבי השעתיים, כל שעתיים, ואת ההסתייגות של השעה תהפוך אותה ל"לא יפחת מחמש פעמים ביום".

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: אנחנו ממשיכים.

שלמה קרעי: הוא עקשן.

שלמה קרעי: גם אני מתעקש.

גלעד קריב: אתה ביקשת להציג איזושהי בעיה בנושא המודעות.

שמחה רוטמן: אנחנו רצינו לשמר את המצב הקיים בנוגע למודעות המודפסות.

שמחה רוטמן: המצב הקיים בקשר למודעות המודפסות לפי הניסוח בחוק הוא שמודעה מודפסת שנושאת את סמל שמודעה מודפסת שנושאת את סמל הרשימה או את שמה וכדומה, לא צריכה את שם המדפיס כי עולה ממנה ישירות מי המדפיס ומי המזמין.

שמחה רוטמן: אנחנו יודעים שהמפלגה אחראית עליה.

שמחה רוטמן: לעומת זאת אם זאת מודעה שאיננה מטעם מפלגה ואיננה נושאת את שמה וכדומה, שם יש עליה חובת מדפיס.

שמחה רוטמן: אנחנו העברנו את ההוראה לכללי, על כל סוג פרסום וכדי לשמר את סוגיית המדפיס השארנו הוראה של מדפיס.

שמחה רוטמן: זה סעיף 7(א2)(3).

שמחה רוטמן: נוסף על האמור בסעיף 2(א1), "מודעה מודפסת תישא את שמו של המדפיס שהדפיס אותה ואת הדרכים ליצירת קשר עימו", צריך לחשוב ניסוחית איך אתם שמים את ההמשך, אבל לומר אם לא מדובר במודעה שכאמור אינה נושאת שם הגוף או המתמודד או האות או הכינוי או את רשימת המועמדים.

גור בליי: אפשר לחבר ולומר שמודעה שלא נעשתה על ידי מתמודד או כל גוף הקשור לסיעה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: לדעתי: לא יפרסם אדם מודעת בחירות בלי שהיא נושאת.

שמחה רוטמן: פשוט תעביר את זה ל-2(א)(1א).

שמחה רוטמן: "לא יפרסם אדם מודעת בחירות בלי שהיא נושאת את שמו של האדם האחראי להזמנתה ואת הדרכים ליצירת קשר עימו ואם פעלה.

שמחה רוטמן: ..

שמחה רוטמן: מטעם מתמודד בבחירות או גוף אחר תישא המודעה את שם המתמודד או הגוף כאמור, את האות או את הכינוי של הסיעה, של הרשימה" וכאן תוסיף שבמודעה מודפסת.

שלמה קרעי: ניתן לנסחים לעשות את העבודה.

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: זאת בעיה ניסוחית.

גור בליי: אתה רוצה שאם זה מטעם רשימה, לא צריך את המדפיס.

שמחה רוטמן: אם זה מטעם רשימה ונושא את השם, את הגוף, את האות, את הכינוי, את הרשימה.

שמחה רוטמן: אם זה מטעם רשימה שלא נושא שום דבר, זה לא צריך.

גלעד קריב: אני מבין שלעניין מתחמי הדיור הציבורי אין הסכמה לפשרה.

גלעד קריב: אם כך, הנוסח שיונח מטעם הוועדה יהיה הנוסח שהיה בקריאה הראשונה.

גלעד קריב: אני מניח שיש הסתייגות שלכם.

שלמה קרעי: כן.

שמחה רוטמן: הסתייגות להוריד את זה, את פרק מתחמים.

גלעד קריב: הסתייגות להוריד את סעיף מתחם הדירות עצמו.

גור בליי: זאת הסתייגות שלכם?

שלמה קרעי: זאת הסתייגות שהגשתי.

שלמה קרעי: ההסתייגות השלישית שלי.

גלעד קריב: מכובדיי, אני רוצה לשאול האם מעבר להסתייגויות הוצגו יש עוד הסתייגויות.

שלמה קרעי: אני רוצה לנמק את ההסתייגויות.

גלעד קריב: אני אתן לך לנמק אותן.

גלעד קריב: אני רוצה קודם כל לשאול האם יש עוד הסתייגויות.

גלעד קריב: האם חוץ מההסתייגויות שהוזכרו, יש עוד הסתייגויות?

דוד ביטן: כל מה שדיברנו, הכנסת לחוק.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: הקראנו את זה.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, אתה רוצה לנמק את ההסתייגויות?

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: בוא נתחיל אחת-אחת.

גלעד קריב: כמה הסתייגויות יש לכם?

שלמה קרעי: אני חושב שנשארו שתיים או שלוש.

שלמה קרעי: על השלישית דיברנו.

שלמה קרעי: אני שלחתי שש הסתייגויות.

שלמה קרעי: את שתי הראשונות הורדנו.

גלעד קריב: תגיד לנו איזה הסתייגויות.

אלעזר שטרן: תגיד לנו מה כן.

שלמה קרעי: הסתייגות 3, 4 ושתי ההסתייגויות הנוספות.

גלעד קריב: אתה יכול להקריא לנו את ההסתייגויות?

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: בוודאי.

שלמה קרעי: אני אעבור הסתייגות-הסתייגות.

שלמה קרעי: תודה אדוני יושב הראש.

שלמה קרעי: ההסתייגות הראשונה היא ממוספרת 3.

שלמה קרעי: סעיף 7(4), פרק י3א בהגדרה בית אבות, סעיף קטן (4) – יימחק.

שלמה קרעי: סעיף קטן 4 בעצם מגדיר את אותם מקבצי דיור שכמו שהבנו לא חלים לגביהם הכללים של מגן אבות.

שלמה קרעי: מחילים או לא מחילים.

שלמה קרעי: אנחנו מבינים שכאן ניסיון פוליטי להציב קלפיות במקומות פוליטיים שמשויכים למפלגה אחת מסוימת ולכן בעינינו, כדי שתהיה שוויוניות בבחירות, אם לא מציבים קלפי בכל שונה בבאר שבע, בכל בית, בכל בניין שבו גרים אנשם מבוגרים – לא צריך גם במקבצי הדיור האלה.

שלמה קרעי: אני רוצה לומר משהו.

שלמה קרעי: היה היה סופר בוורשה, קראו לו זאב ז'בוטינסקי.

שלמה קרעי: ב-1932 הוא פרסם מאמר ביידיש – ריפאום אידנטום.

שלמה קרעי: שם הוא כותב: "דבר אחד אני יודע בבירור, שכל התנועה הרפורמית על כל ענפיה, הגרמנית, האמריקאית והבריטית, מבחינה היסטורית היא ברכה לבטלה.

שלמה קרעי: אני שייך לדור שעומד רחוק מאוד מהעיסוק בדת מבחינה רגשית.

שלמה קרעי: בעולם האורתודוכסי יש הרבה דברים שאני לא אוהב ולכן הרפורמים היו אמורים למצוא אצלי סימפטיה, אבל קשה מאוד להרגיש סימפטיה לדבר שאין בו ממש.

שלמה קרעי: קשה מאוד להרגיש סימפטיה לדבר שאין לו שום זכות קיום וחיות, הוא לא משחק תפקיד בפיתוח העם היהודי ואינו יותר מהובי כמו אספת בולים.

שלמה קרעי: הרעיון היחיד שלהם זו ההתבוללות.

שלמה קרעי: אם הרפורמים לא היו קושרים את הרעיונות שלהם עם הרעיון הנמוך והפחדני של התאבדות של העם והתבוללות, אז אולי היה נתפס הרעיון החדשני וכולי וכולי וכולי".

שלמה קרעי: זה ז'בוטינסקי שדיברת עליו בהדרת קודש קודם לכן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: תמשיך בהסתייגויות.

גלעד קריב: ננמק את כל ההסתייגויות ונצביע.

גלעד קריב: היועץ המשפטי מציע שנעשה הצבעה.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות של חבר הכנסת קרעי?

גלעד קריב: 2.

גלעד קריב: מי נגד? 5.

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: 1

גלעד קריב: בעד – 2

גלעד קריב: נמנעים – 1 ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

שלמה קרעי: רוויזיה.

שלמה קרעי: אני מדלג על הסתייגות 4.

שלמה קרעי: אני אחזור אליה אחר כך.

שלמה קרעי: שתי ההסתייגויות הנוספות ששלחנו, זה מה שדיברנו קודם, שוועדת הבחירות תפרסם - זאת אחת ההסתייגות - בכל שעתיים את שיעור ההצבעה העדכני בחלוקה לפי הערים, או - הסתייגות שנייה - לכל הפחות חמש פעמים במהלך יום הבחירות.

גור בליי: אני מנסח את זה קצת אחרת.

שלמה קרעי: תנסח איך שאתה רוצה.

שלמה קרעי: אני לא רוטמן.

גור בליי: ועדת הבחירות תפרסם נתונים אודות אחוז ההצבעה.

שלמה קרעי: אני לא נכנס לפרטים.

שלמה קרעי: תנסח איך שאתה רוצה.

גור בליי: אתה אומר שוועדת הבחירות תפרסם נתונים אודות אחוז ההצבעה הארצי לפי אזורים פעם בשעתיים.

שמחה רוטמן: מה זה אזורים?

גור בליי: לפי רשויות מקומיות.

שלמה קרעי: לפי הערים.

שלמה קרעי: לפי רשויות מקומיות.

שלמה קרעי: כן.

גור בליי: אחת לשעתיים.

גור בליי: זאת ההסתייגות שלך.

שלמה קרעי: כן.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה קרעי, פרסום כל שעתיים?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

שלמה קרעי: ההסתייגות הבאה.

שלמה קרעי: פרסום לפחות חמש פעמים ביום הבחירות.

גלעד קריב: אני אומר לחבריי מהקואליציה שאני מתכוון להצביע נגד כדי לאפשר לסיעות הקואליציה לבחון את העניין ואם נחליט לתמוך, נתמוך מחר במליאה.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות?

גלעד קריב: 3.

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

שלמה קרעי: הסתייגות אחרונה.

שלמה קרעי: אני מבקש בפרק ב', תיקוני חקיקה, להוסיף סעיף 14 שעניינו תיקון סעיף 61 לחוק הכנסת.

שלמה קרעי: תיקון.

שלמה קרעי: אישור מליאת הכנסת לפרישה מסיעה.

שלמה קרעי: "(א) פרש חבר מסיעתו שלא במסגרת התפלגות, תקבע הכנסת את דבר הפרישה לפי הצעה של ועדת הכנסת שהתקבלה בסמוך לאחר הפרישה.

שלמה קרעי: החליטה ועדת הכנסת שלא להציע לכנסת לקבוע כאמור, תהיה החלטתה סופית.

שלמה קרעי: בסעיף קטן (ג), במקום "על החלטת ועדת הכנסת" יבוא "על החלטת הכנסת".

קטן יבוא: "(ה) ועדת הכנסת לא תציע והכנסת לא תחליט כי חבר הכנסת פרש מסיעתו אלא לאחר שניתנה לאותו חבר כנסת הזדמנות להשמיע את דברו.

קטן יבוא: חבר הכנסת רשאי להיות מיוצג בוועדה על ידי עורך דין".

קטן יבוא: הוראת מעבר.

קטן יבוא: הוראות סעיף 61 לחוק העיקרי כנוסחן בחוק זה יחולו גם לעניין החלטה של ועדת הכנסת כי חבר הכנסת פרש מסיעתו שהתקבלה בכנסת שבה התקבל חוק זה ערב קבלתו.

קטן יבוא: החליטה ועדת הכנסת כאמור, יראו בהחלטתה כהמלצה אשר תובא לאישור הכנסת בתוך 45 ימים מיום תחילתו של חוק זה וההחלטה לא תהיה בתוקף עד אישורה על ידי הכנסת.

קטן יבוא: זאת ההסתייגות.

גבי לסקי: סעיף 15 – המטרו יעבור.

שלמה קרעי: המשמעות של ההסתייגות, בקצרה, אני אסביר במשפט אחד.

שמחה רוטמן: זה לא חוק פרסונלי.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר משהו.

גלעד קריב: אנחנו קרובים להפר את הוראות הכנסת לגבי עובדי הכנסת והיועצים המשפטיים.

גלעד קריב: די.

גלעד קריב: כל הערות הביניים האלה מיותרות.

גלעד קריב: אם זה לא היה מה שמטריד, היינו יושבים כאן לילה שלם.

גלעד קריב: עשינו את זה הרבה פעמים בשמחה ובששון אבל עכשיו בואו ניתן את הדעת על יועצים משפטיים שנמצאים כאן ממש משעה 7:00 בבוקר ברצף של טיפול בהמון המון חוקים ובטירוף הדעת למול הנסחות.

גלעד קריב: אם כן, די.

אוסאמה סעדי: וכל הכבוד להם.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בואו נסיים.

שלמה קרעי: אנחנו מלאים סימפטיה ואני בטוח שהם שמחים שהם יוצאים לחופשה של ארבעה חודשים בזכות הממשלה הכושלת שלכם.

גלעד קריב: אין ספק.

גלעד קריב: סיימת?

שלמה קרעי: אתם הייתם בחופשה שנה שלמה.

שלמה קרעי: תן לי להשלים.

שלמה קרעי: אתה הפרעת לי.

שלמה קרעי: אם לא היית מפריע, הייתי משלים מזמן.

גלעד קריב: שלמה, מספיק.

גלעד קריב: זה לא מכובד.

גלעד קריב: תסיים.

שלמה קרעי: אדוני יושב הראש, אני רוצה להסביר במשפט אחד את ההסתייגות.

שלמה קרעי: המשמעות שלה היא שהחלטת ועדת הכנסת לגבי פרישה של חבר כנסת מסיעתו תהיה המלצה שתובא לאישור מליאת הכנסת.

שלמה קרעי: זה תקף לגבי החלטות שיתקבלו גם בכנסת הזו, ערב תחולתו של חוק זה.

קריאה: קרי, שקלי.

שמחה רוטמן: זה לא פרסונלי.

שלמה קרעי: שקלי, סילמן, לא משנה, מי שתחליטו.

שלמה קרעי: כל מי שיפרישו אותו עכשיו.

אוסאמה סעדי: זה בכלל לא פרסונלי.

דוד ביטן: סיעת ימינה התפרקה לרסיסים, כל אחד במקום אחר, למה שקלי לא?

אוסאמה סעדי: מסכן שקלי.

שלמה קרעי: נכון, זה לא בסדר.

שלמה קרעי: היום בנט הוכיח שמה שהוא עשה הייתה טעות.

אוסאמה סעדי: אדוני הישוב ראש, תצביע.

גור בליי: אני חייב לציין שלפי הנוהל של היועצת המשפטית לכנסת לגבי של ההסתייגויות, אי אפשר להכניס הסתייגויות שהן לחלוטין לא קשורות לנושא של החקיקה.

שלמה קרעי: קשורות לפיזור הכנסת.

שלמה קרעי: עם כל הכבוד, זה פרק של תיקוני חקיקה של כמה חוקים שונים שנוגעים לפיזור הכנסת.

שלמה קרעי: זה עוד תיקון.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, אין לך זכות דיבור עכשיו.

גלעד קריב: היועץ המשפטי באמצע דבריו.

גלעד קריב: אתם עכשיו מפסיקים ועכשיו היועץ המשפטי יסיים את דבריו.

גלעד קריב: אם תרצה להגיב, תקבל זמן קצר להגיב.

גלעד קריב: הכרעה בעניינים האלה היא של הייעוץ המשפטי.

גור בליי: אני אומר שאנחנו נעשה בדיקה לגבי הדבר הזה אבל עקרונית לפי הנוהל אנחנו לא יכולים להכניס את זה בגלל שזה עלול להיות פגם בהליכי חקיקה, בין היתר בגלל שזה דבר שבעצם לא היה עליו שום דיון בוועדה.

גור בליי: הוא לא קשור לנושאים השונים שעסקנו בהם גם היום וגם אתמול.

גור בליי: לכן אנחנו עלולים להיות במצב שיכול להיכנס לחוק משהו בלי שהוועדה בעצם נתנה עליו את הדעת בכלל ובלי שעבר קריאה ראשונה כמובן.

שמחה רוטמן: גם בנוגע לפרסום תוצאות הבחירות שעכשיו הכנסנו הסתייגות, עסקנו היום.

גלעד קריב: למעט דבר אחד.

גלעד קריב: לגבי הנושא הזה, הוא הועלה והוא נדון בהרחבה במסגרת הדיון.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, לשיטתכם הדבר לא יכול להיות במסגרת הסתייגות אבל אני מבין שאתה עוד רוצה לבדוק.

שמחה רוטמן: אי אפשר למנוע העלאת הסתייגות.

גלעד קריב: אפשר רגע לעצור?

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: האם מקובל עליך שאנחנו נצביע על ההסתייגות הזאת?

גלעד קריב: ככל שהיועצת המשפטית לכנסת תחליט שיש מניעה, ההסתייגות לא תעלה.

גלעד קריב: תחליט שאין מניעה, ההסתייגות תעלה.

גלעד קריב: מקובל עליך?

גור בליי: כן.

גלעד קריב: תודה.

שלמה קרעי: אני רוצה להגיב לדברים שהוא אמר.

גלעד קריב: לא.

שלמה קרעי: אני רוצה להגיד לפרוטוקול.

גלעד קריב: אחרי ההצבעה.

גלעד קריב: אחרי שאני אנהל את ההצבעה.

שלמה קרעי: בסדר.

שלמה קרעי: מקובל.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

גלעד קריב: הערה קצרה שלך לפרוטוקול.

שלמה קרעי: גור, שני דברים.

שלמה קרעי: ראשית, ההסתייגות נכנסה בפרק של תיקוני חקיקה בה תיקנו מספר חוקים שקשורים לפיזור הכנסת.

שלמה קרעי: גם הנושא של פרישה מסיעה והתמודדות בבחירות קשורה לפיזור הכנסת.

שלמה קרעי: לכן בעיניי זה שייך וקשור לחוק הזה.

שלמה קרעי: דבר שני.

שלמה קרעי: גם בנוהל ששגית פרסמה היא כתבה שאם מדובר בהסתייגות אחת – ודיברתי איתה על זה בצורה מפורשת – גם אם היא לא קשורה שמבקש חבר כנסת להכניס ולדון בה ולדבר עליה בוועדה, אפשר לאפשר הסתייגות אחת כזאת כשהוא מדבר עליה, להכניס גם אם היא לא קשורה לחוק.

שלמה קרעי: עשינו את זה בוועדת הכספים כשהכנסנו את ההפחתה של מס רכישה מ-8 אחוזים ל-5 אחוזים בחוק לא קשור בכלל.

שלמה קרעי: זה נכנס ועבר לספר החוקים.

גור בליי: היה על זה דיון נרחב.

שלמה קרעי: שום דיון.

שלמה קרעי: תוך עשר דקות זה נגמר.

גור בליי: אני צריך לבדוק כי לפי הנוהל, זאת ההנחיה.

שלמה קרעי: אם צריך דיון, אני רוצה שנעשה דיון כמה שצריך על ההסתייגות הזאת.

גלעד קריב: לא.

אלכס קושניר: אני אגיד לך מה עשינו.

גלעד קריב: חבר הכנסת קושניר, זה הסתיים.

גלעד קריב: היועץ המשפטי יבדוק את זה.

גור בליי: כן.

שלמה קרעי: הנוהל לא בא לשנות סדרי בראשית.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, הסתיים.

שלמה קרעי: הוא בא להתוות.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, הסתיים.

גלעד קריב: הערת.

גלעד קריב: תודה.

גור בליי: נבדוק את זה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, אתה רוצה להגיש הסתייגות?

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: אני אנמק אותה.

שמחה רוטמן: הסתייגות ראשונה.

שמחה רוטמן: סעיף 21א(ד) יימחק ובמקומו יבוא - "(ד) מי שביום הבחירות הוא בן 18 ומעלה, כשיר להיות מזכיר ועדת קלפי ובלבד שבאותה קלפי מכהן מזכיר נוסף שגילו לפחות 21 שנים".

שמחה רוטמן: אני אעביר לכם את זה כתוב.

שמחה רוטמן: נוסח חלופי לאותה הסתייגות: גיל 20.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, בן 18 לגיל 20.

שמחה רוטמן: נימקתי בהרחבה במהלך הדיונים ולכן לא אנמק אלא אומר במשפט שהמטרה כאן היא להחזיר את המצב למצב שהוא היה לפני התיקונים, לפני שתי מערכות בחירות או שלוש מערכות בחירות, כאשר מאז נמנע מאנשים מתחת לגיל 21 להיות מזכירי קלפי, ולהחזיר את המצב לקדמותו עקב הפגיעה בחופש העיסוק והסיבות האחרות שאמרתי במהלך הדיונים.

שמחה רוטמן: אני מבקש לתמוך בהסתייגות.

גלעד קריב: תודה.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אני מבקש, כדי שמה שאמר היועץ המשפטי, לא תהיה לו אפילו אחיזה במציאות, שמי שמבקש להתייחס להסתייגות הזאת, שתאפשר לו להתייחס עכשיו.

גלעד קריב: לא.

שלמה קרעי: אם לא, אני טוען טענת נושא חדש על השינויים.

גלעד קריב: בסדר.

שלמה קרעי: אני מבקש גם התייעצות סיעתית עכשיו.

שלמה קרעי: או שתיתן למי שרוצה להתייחס דקה אחת להתייחס ונעשה את זה כמו שצריך.

אוסאמה סעדי: למה?

שלמה קרעי: להסתייגות שלי.

שלמה קרעי: הוא אומר שלא היה דיון.

שלמה קרעי: יש כאן נוכחים בדיון.

שלמה קרעי: מי שיש לו משהו לומר על ההסתייגות הזאת, אני רוצה שהוא יאמר.

אוסאמה סעדי: כבר הצבענו.

שלמה קרעי: אבל היועץ המשפטי אומר שאין דיון.

גלעד קריב: אני סיימתי את ההצבעה.

שלמה קרעי: אני יכול לטעון נושא חדש.

שלמה קרעי: אתה עוד לא הצבעת על הסעיף.

דוד ביטן: עזוב את זה.

שלמה קרעי: בבקשה ממך, תן למי שרוצה להתייחס, שיתייחס.

גלעד קריב: אני שמעתי ואני אשקול אחרי היוועצות עם היועצים המשפטיים.

שמחה רוטמן: זו הייתה ההסתייגות שלי.

גור בליי: יש כאן שתי הצבעות.

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: על שתי החלופות.

שמחה רוטמן: אני מסכים שתהיה הצבעה אחת על שתיהן.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות המשותפת על שני נוסחיה של חבר הכנסת רוטמן?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי, בבקשה, תציג אתה הסתייגויות שלך ונמק אותן.

אוסאמה סעדי: העליתי שתי הסתייגויות ונימקתי אותן.

אוסאמה סעדי: אחת לעניין הפזורה והשנייה בעניין הסטודנטים.

אוסאמה סעדי: לעניין הסטודנטים ביקשתי, ואני מציע שסטודנט שיציג תעודת סטודנט שהוא סטודנט באוניברסיטת באר שבע, הוא יכול להצביע בקלפי במעטפה כפולה וכנ"ל גם בתל אביב.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים להקל על הסטודנטים שלא יצטרכו לחזור למקום מגוריהם למרות שיש הסעות והתחבורה בחינם אבל הסטודנטים לא יפסידו יום לימודים בגלל בחירות.

קריאה: אין לימודים באותו יום.

גלעד קריב: אנחנו מצביעים.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות שנומקה עכשיו?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

אוסאמה סעדי: עכשיו תצביע על ההסתייגות השנייה בקשר לפזורה.

גלעד קריב: מה ההצעה?

אוסאמה סעדי: נימקתי אותה.

אוסאמה סעדי: היא בשם הרשימה ולמליאה.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

גלעד קריב: לפני שאני אתייחס לבקשה של חבר הכנסת קרעי, אנחנו רוצה להיוועץ עם היועצים המשפטיים.

גלעד קריב: האם למי מחברי הכנסת כאן יש עוד הסתייגויות שהוא מבקש להעלות?

אוסאמה סעדי: אני יכול להתייחס למה שאמר קרעי?

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: אני רוצה להיוועץ עם היועצים המשפטיים.

אוסאמה סעדי: לפני שתצא להפסקה.

גלעד קריב: אני אתן לך.

גלעד קריב: אנחנו נצא להיוועצות סיעתית של חמש דקות.

גלעד קריב: לאחר מכן אני אחזור ואומר מה ההחלטה שלי, אחרי ההיוועצות עם היועצים המשפטיים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שההסתייגות היא במקומה כי היא קשורה לענייני הבחירות והיא חלק מהבחירות.

אוסאמה סעדי: היא לא סוגיה אחרת שבכלל לא קשורה לבחירות, במיוחד שאנחנו מדברים - למרות שאני נגד והצבעתי נגד – אבל אני חושב שזה לא מסוג הדברים שחוות הדעת של היועצת המשפטית שאמרה שצריך להכניס חוק שלא היה בכלל דיון עליו, מבלי שעבר קריאה ראשונה, למרות שהיו מקרים שכן הכנסנו דברים כאלה ואפילו בלי קריאה ראשונה ושנייה.

שמחה רוטמן: מלבד האמירה העניינית שאני מצטרף למה שנאמר.

שמחה רוטמן: אין ספק שאנחנו יושבים כאן על תיקון דיני בחירות וכאן אנחנו עוסקים בתיקון דיני בחירות.

שמחה רוטמן: גם כאשר זה באמת לא ענייני, אני בהחלט חושב שמקומו של היועץ המשפטי להעיר ולהגיד שלדעתו אם תקבלו הסתייגות פלונית, ואפילו להגיד את זה לפרוטוקול, זאת תהיה פגיעה בהליכי חקיקה.

שמחה רוטמן: זה בהחלט מקומו של היועץ המשפטי וזה תפקידו וחשיבותו.

שמחה רוטמן: ובכל זאת אין לו יכולת לא למנוע את העלאת ההצבעה על ההסתייגות.

שמחה רוטמן: גם ליושב ראש הוועדה אין את היכולת לשיקול הדעת למנוע העלאה.

שמחה רוטמן: זאת בעצם טענת נושא חדש שמי שמוסמך לדון בזה ועדת הכנסת.

שמחה רוטמן: גם אם הוצבע או לא הוצבע, גם אז ליועץ המשפטי, גם ליועץ המשפטי של הכנסת וגם ליועץ המשפטי של הוועדה, אין יכולת למנוע מלהעלות את הנוסח למליאה.

גלעד קריב: לפני שנצא להיוועצות סיעתית, היועץ המשפטי יבהיר משהו לפרוטוקול לעמדת הייעוץ המשפטי של הכנסת בסוגייה של האישור בוועדת הכספים.

אלעזר שטרן: בהתאם להתייעצויות שערכנו עם הייעוץ המשפטי של ועדת הכספים, בעניין הדיון שהיה קודם לעניין הסעיף שמתייחס למקדמות, העמדה המקובלת בלשכה המשפטית בכנסת היא, כפי שאמר נציג האוצר, שגם אם כתוב בנוסח הנוכחי שמונח בפני הוועדה שהאוצר יעמיד מקדמה לבחירות, המשמעות היא שזה צריך להיעשות דרך המנגנון של העברה תקציבית.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, משרד האוצר פונה לוועדת הכספים ומבקש העברה תקציבית.

גלעד קריב: כך גם אנחנו רואים את הדבר.

אלעזר שטרן: זאת הפרשנות והמשמעות של ההוראה הזאת.

שלמה קרעי: דיברנו על הקטנת המס בתשלום ביום הבחירות.

שמחה רוטמן: איתן חשב להגיש את לזה כהסתייגות.

גלעד קריב: איתן משך את זה.

שמחה רוטמן: הוא משך את ההסתייגות.

שלמה קרעי: אפשר להגיש הסתייגות להוריד ל-20 אחוזים?

גלעד קריב: אתה יכול להגיש הסתייגויות עד שאנחנו מצביעים.

שלמה קרעי: תוריד ל-20 אחוזים.

שלמה קרעי: זאת הסתייגות.

גלעד קריב: אתה מעלה הסתייגות.

גלעד קריב: אתה רוצה לנמק אותה?

שלמה קרעי: להוריד את המס על תשלומים לפעילי יום בחירות ל-15 אחוזים.

גלעד קריב: מי בעד קבלת ההסתייגות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: ההסתייגות לא נתקבלה

גלעד קריב: ההסתייגות לא התקבלה.

גלעד קריב: אנחנו יוצאים להיוועצות סיעתית.

שלמה קרעי: למה?

שלמה קרעי: היינו שלושה.

שמחה רוטמן: אבל היו 4 נגד.

אוסאמה סעדי: 5.

שמחה רוטמן: היו 5 נגד.

גלעד קריב: אנחנו יוצאים להיוועצות סיעתית.

גלעד קריב: חוזרים בשעה 02:24.

גלעד קריב: אני מחדש את הישיבה.

גלעד קריב: לאור מצוקת הזמנים והרצון שלנו לסיים, אתה רוצה למשוך את הרוויזיה?

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: משכתי.

שלמה קרעי: גם את הנושא החדש משכתי.

גלעד קריב: עוד לא הצגת את הנושא החדש.

שלמה קרעי: אבל טענתי.

גלעד קריב: איימת.

שלמה קרעי: אני מושך את האיום.

גלעד קריב: האם מי מבין חברי הכנסת מבקש להתייחס להסתייגות?

דוד ביטן: מכיוון שאין זמן, אני מאמץ את הדברים שאמר קרעי.

אלכס קושניר: אני אומר רק משפט אחד.

אלכס קושניר: אני חושב שזאת פעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל שיש בן אדם ולידו יש תג מחיר.

אלכס קושניר: שיקלי - 160 מיליארד שקלים, פרויקט מטרו.

שמחה רוטמן: עבאס זה 50.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי.

גור בליי: רציתי להגיד בהתייחס לגופו של ההסדר שאני חושב שהוראת המעבר כאן יכולה לעורר קשיים.

שלמה קרעי: בגלל ההיא עברה ייעוץ משפטי.

גור בליי: היא יכולה לעורר קושי בגלל שהיא מחילה על מעשה שהוא כבר מעשה עשוי, משנה אותו בדיעבד לפי התוצאות של הדבר הזה כי בעצם היא אומרת שמה שעבר פעם בוועדת כנסת זה לא מספיק בדיעבד אלא צריך גם להעביר אותו במליאה.

שלמה קרעי: הרבה פעמים תחולת חוק היא רטרואקטיבית.

גור בליי: לא.

גור בליי: זה דבר די חריג.

גלעד קריב: תודה אדוני היועץ המשפטי.

גלעד קריב: יש עוד משהו?

גור בליי: לא.

גור בליי: מעבר לזה, אני חושב שדווקא בהסדר כשלעצמו יש הגיון שהדבר הזה נדון, לא רק בוועדת כנסת אלא גם במליאת הכנסת בגלל ההשלכות.

שמחה רוטמן: דומה להסרת חסינות.

גור בליי: אין הסרה אלא בדומה להחלטה על הסרת חסינות בשל ההשלכות המשמעותיות שיש לזה על חבר כנסת ועל זכויותיו.

שלמה קרעי: אני מודה ליושב ראש ולכל החברים על הדיון הפורה בהסתייגות.

דוד ביטן: אבל לא על התוצאה.

שלמה קרעי: התוצאה תהיה במליאה.

שלמה קרעי: אל תדאג.

גלעד קריב: אני מבקש להעיר עוד הערה אחת שחשוב לומר אותה לפרוטוקול.

גלעד קריב: ברור שהיה כאן דיון ער לגבי נושא מקבצי הדיור או מתחמי הדירות הציבוריות בניהול משרד העלייה והקליטה.

גלעד קריב: הנושא לא הגיע לכדי הסכמה ולכן הוגשה הסתייגות.

גלעד קריב: אבל כן אני חושב שחשוב להבהיר שללא קשר לתוצאה הסופית של הדיון, כל סוגי דיור שמנויים בסעיף הזה, ארבעת הסוגים, כולם מתייחסים לאזרחים ותיקים שמוגדרים כקבוצת סיכון לעניין הקורונה.

גלעד קריב: אני אומר את זה כדי שהדברים יהיו ברורים בפרוטוקול.

גלעד קריב: הכנסת תכריע מחר אם זה כלול או לא אבל הרציונל המסדר, כפי שגם הובהר על ידי ועדת הבחירות המרכזית בעת הזו, כפי שאנחנו שמענו גם את הדוברים מן החוץ, הוא הנושא של היות האזרחים הוותיקים קבוצת סיכון לעניין הקורונה.

גלעד קריב: אחרי ההערה הזאת לפרוטוקול, אנחנו ניגשים להצביע על הצעת החוק בנוסח שהוקרא עם כל התיקונים.

גלעד קריב: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

גלעד קריב: דומני שאין מתנגדים.

גלעד קריב: אושר פה אחד

גלעד קריב: הצעת החוק אושרה פה אחד.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: אני מבקש להודות קודם כל ליועצים המשפטיים ודרכם לכל היועצים המשפטיים שמלווים את הוועדה שעבדו מסביב לשעון על הרבה מאוד הצעות חוק.

גלעד קריב: תודה לנציגי ועדת הבחירות המרכזית בראשות המנכ"לית אורלי עדס.

גלעד קריב: תודה לנציגי משרד האוצר ויתר המשרדים.

גלעד קריב: תודה לצוות הוועדה, לסדרנים, למשמר הכנסת.

גלעד קריב: כולנו מאוחדים ברצון שתהיה מערכת בחירות הגונה, שוויונית, מתוקנת.

שמחה רוטמן: יישר כוח.

אוסאמה סעדי: תודה ליושב ראש.

גלעד קריב: תודה רבה.