ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 44, 2022-06-21 11:00

יוליה מלינובסקי: שלום לכולכם, אני פותחת את ישיבת המעקב שלנו בנושא שוק הבשר.

יוליה מלינובסקי: בדיון הקודם דנו בנושא של שחיטה בחו"ל וראינו ש-60% מהבשר בארץ זה ייבוא.

יוליה מלינובסקי: שמענו גם הערכות של משרד האוצר לגבי עלויות הכשרות של כולנו בחו"ל, כמה זה עולה לנו.

יוליה מלינובסקי: לפי הערכות זה נע בין 550 ל-770 מיליון שקל בשנה.

יוליה מלינובסקי: שמענו וקיבלנו עדויות על רשימת השוחטים שמוסמכים בחו"ל, על כך שזה מחולק לכמה קטגוריות - ראשי צוותים, בודקי פנים, בודקי חוץ, בודקי סכינים.

יוליה מלינובסקי: שמענו שראשי הצוותים יכולים להגיע לשכר של 30,000 דולר ויותר בחודש.

יוליה מלינובסקי: הייתה עלי ביקורת מאוד גדולה ובסוף יצאתי דוברת אמת.

יוליה מלינובסקי: אני שוב פעם חוזרת על זה - אני מגובה במסמכים ובנתונים - כי ראינו שהנושא הזה לא מוסדר בשום דרך.

יוליה מלינובסקי: לא ברור איך עושים שיבוצים לכל המשלחות.

יוליה מלינובסקי: שמענו מהרבנות שאין קשר, שהם לא מתערבים בנושא, אבל מעדויות שקיבלתי עולה שהם מתערבים ועוד איך בתוך השיבוצים האלה.

יוליה מלינובסקי: בהמשך היום אני אביא עוד עדויות לכך שרק מי שמקורב ונמצא בתוך הרשימות מקבל שיבוץ בחו"ל ומי שנמצא ברשימה אבל לא מקורב נשאר בבית.

יוליה מלינובסקי: היום נתמקד בנושא של חברות ייבוא, בנושא של חברות כוח אדם.

יוליה מלינובסקי: נדהמתי לגלות שברשימת חברות הייבוא שקיבלתי מהרבנות יש 31 שמות, יש כפילויות.

יוליה מלינובסקי: יש מצב שבן אדם אחד מחזיק בכמה חברות - מה שעוד יותר מצמצם לנו את היבואנים.

יוליה מלינובסקי: יש שם חברות שבהערות השוליים כתוב שהן נותנות שירות.

יוליה מלינובסקי: לפי הבדיקה שערכתי החברה היא גם יבואן וגם נותנת שירותי כוח אדם לעצמה וליבואנים אחרים.

יוליה מלינובסקי: לי זה נראה כמו קרטל.

יוליה מלינובסקי: בהתחשב בעובדה שמספר החברות מאוד קטן ואותו יבואן נותן גם כשרות וגם מגבש צוותים לעצמו וליבואנים אחרים, סביר להניח שהוא לא יעשה את זה יותר זול.

יוליה מלינובסקי: אין פה באמת תחרות כי כמה אנשים רשומים בכמה חברות תחת אותם שמות.

יוליה מלינובסקי: בהתחשב בכמה כסף כל העסק הזה מגלגל אני חושבת שרשות התחרות צריכה להיכנס לבדיקה מאוד רצינית ואף לשקול לפתוח את זה.

יוליה מלינובסקי: אני מאמינה שתוך כדי דיון נשמע הרבה מאוד דברים שיכולים להבשיל לדברים יותר חמורים.

יוליה מלינובסקי: לא סתם ביקשתי מרשות המסים להיות פה.

יוליה מלינובסקי: זה לא סוד שבמדינת ישראל יש הרבה מאוד תחומים שמתנהלים בשחור, וגם אתם יודעים את זה, אבל את מה שנשמע פה ידענו עד היום.

יוליה מלינובסקי: מה שנשמע בהמשך מעלה חשד כבד מאוד להתנהלות פסולה של אנשים בכל הנוגע לאיך שהכסף מועבר בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: ניסיתי לראות תלושי שכר - לא הצלחתי.

יוליה מלינובסקי: נאמר לי שמה שבחו"ל נשאר בחו"ל, שהכל זה במזומן או דרך חברות שלישיות, שיש חשבונית אחת על כמה אנשים.

יוליה מלינובסקי: בהתחשב בכך שזה מועדון סגור מאוד וכרגע ברשימה נמצאים רק 600 אנשים שמורשים לצאת לחו"ל, כשבפועל לפי הבדיקות שערכתי זה אפילו פחות, מדובר על שוק שמגלגל מיליונים.

יוליה מלינובסקי: אני מברכת את חבר הכנסת טור פז שמצא לנכון להגיע לדיון, את צוות הוועדה והיועצת המשפטית.

יוליה מלינובסקי: הדיון מחולק לשני חלקים.

יוליה מלינובסקי: אנחנו קודם נחזור למה שקורה ברשימת ה-600 בחו"ל, אחר כך נגלוש לשוק הבשר פה בארץ.

יוליה מלינובסקי: מעדויות, מתחקירים וממידע שקיבלתי זה מעורר חשש כבד גם בנושא של ההתנהלות הכספית, גם חשד ענק לניגודי אינטרסים בתוך המערכת, וגם חשש מאוד כבד לאיכות השחיטה בארץ.

יוליה מלינובסקי: ארגון כושרות דואג לכשרות, אבל מעדויות שיש בידיי, ואני לכאורה אומרת את זה, אני לא בטוחה שחלק מהבשר שיש בסופרים שלנו הוא באמת באיכות טובה של כשרות לפי איך שהעסק הזה מתנהל.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי, איך מתנהלת רשימת ה-600 היוקרתית הזאת?

רפאל יוחאי: לאור העובדה שמדינת ישראל לא מוכנה להעסיק את כל מי שעוסק בתחום, אם זה ראשי צוותים ושוחטים, באופן טבעי מי שמעסיק אותם זה המושגח.

רפאל יוחאי: היבואן מעסיק מהמשגיח עד ראש הצוות.

רפאל יוחאי: ישנם יבואנים שמעדיפים להתעסק רק בייבוא קרטונים של בשר, וישנם יבואנים שגם מתעסקים עם כל התהליך.

רפאל יוחאי: המשמעות של התהליך היא בחירה של אותם בעלי תפקידים מתוך הרשימה, בניית הצוות.

רפאל יוחאי: בעבר הייתה מעורבות של מחלקת שחיטה חוץ במבנה הצוותים, אבל לאור פניות הייעוץ המשפטי משכנו את כל ההתערבות בזהות של בעלי התפקידים.

רפאל יוחאי: היבואן היום הוא זה שמביא, הוא זה שבוחר מתוך הרשימה את מי שהוא מעוניין.

יוליה מלינובסקי: כל ה-600 שמופיעים ברשימה עברו מבחן עיוני וגם מבחן מעשי?

רפאל יוחאי: למיטב ידיעתי כן.

יוליה מלינובסקי: כל האנשים שנמצאים היום ברשימה הם בעלי רישיון?

רפאל יוחאי: האישור ניתן לפי הדרג שלהם.

יוליה מלינובסקי: כל האנשים ברשימה עברו שני מבחנים?

רפאל יוחאי: מי שצריך לעבור.

רפאל יוחאי: אני לא יודע אם המשגיחים צריכים.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על השוחטים.

יניב כהן: יש רשימה ברבנות.

רפאל יוחאי: הרשימה הזאת התגבשה במשך עשרות שנים.

רפאל יוחאי: אני לא יודע מה היה לפני המון שנים, אבל היום זה הכלל.

רפאל יוחאי: יש הליך שלם כדי להיות ברשימה הזאת.

יוליה מלינובסקי: כל האנשים שנמצאים ברשימה הם בעלי הסמכה מתאימה לתפקיד שהם נמצאים בו?

רפאל יוחאי: כן.

יוליה מלינובסקי: יש נוהל ברבנות שאומר שכל כמה שנים אותם אנשים בתוך הרשימה צריכים לעבור רענון.

יוליה מלינובסקי: איך זה קורה?

רפאל יוחאי: יש מפקחים שנוסעים לחו"ל ויש ראשי צוותים שממונים על הצוות.

יוליה מלינובסקי: הם עוברים רענון?

רפאל יוחאי: אני לא בקיא עד הסוף בעניין הזה.

יוליה מלינובסקי: זה נקרא רענון בהסמכה שכל חמש שנים הם צריכים לעבור, כולל מנהלי צוותים.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי עדויות על כך שאתם שולחים לרענון דווקא את האנשים שרק עכשיו קיבלו הסמכה, לא את הוותיקים.

יוליה מלינובסקי: תבדקו בבקשה את עצמכם.

יוליה מלינובסקי: לדעתי דווקא צריך להתחיל מישן לחדש כי החדשים רק עכשיו עברו את המבחנים.

רפאל יוחאי: מי שבוחר מי ייסע לחו"ל זה לא אנחנו.

יוליה מלינובסקי: עדיין הרשימה סגורה אצלך, אי אפשר לבחור מתוך רשימה אחרת.

רפאל יוחאי: מי שנשלח לחו"ל זה רק מי שהיבואן בחר בו.

יוליה מלינובסקי: לפי הנוהל אצלכם האנשים בתוך הרשימה צריכים פעם בחמש שנים לעבור רענון.

רפאל יוחאי: אני אבדוק את העניין של חמש שנים.

יוליה מלינובסקי: כמו רופאים שעוברים מבחנים, בדיקות, השתלמות, משהו.

רפאל יוחאי: מה שאני יודע זה שיש תדרוך.

רפאל יוחאי: כל צוות שיוצא לחו"ל עובר תדרוך שבו יש רענון נהלים.

רפאל יוחאי: אני לא יודע אם לזה הכוונה, אבל אני יודע שזה מה שמבוצע בפועל.

יוליה מלינובסקי: מה שכתוב אצלכם בנוהל.

יוליה מלינובסקי: אני לא יודעת מה הכוונה, אני יודעת שכתוב שכעבור חמש שנים מיום קבלת התעודה ידרוש המבקש לעבור מבחן עיוני ברבנות הראשית כתנאי לחידוש תוקף התעודה.

רפאל יוחאי: אני אבדוק ואחזיר תשובה.

יוליה מלינובסקי: מישהו רוצה להתייחס לנושא של חו"ל?

יוליה מלינובסקי: רשות המסים, אתם פעם בדקתם או התעסקתם בתחום הזה?

יוליה מלינובסקי: מדובר באזרחי ישראל שמרוויחים כסף בחו"ל.

איתמר פרחי: יש לנו את נתוני הייבוא הכללי של הבשר.

יוליה מלינובסקי: את זה אני יודעת.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת איתך על משהו אחר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נלחמים בהון השחור, אנחנו נלחמים במעטפות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רוצים שישלמו מסים, נכון?

איתמר פרחי: אין לנו ספציפית נתונים על הנושא הזה.

יוליה מלינובסקי: פעם בדקתם את זה?

איתמר פרחי: רשות המסים נלחמת בהון השחור במגוון כלים, לפי התעדופים שלה.

יוליה מלינובסקי: שוק הבשר בארץ, ותיכף האוצר יגיד לנו על כמה כסף מדובר, זה שוק ענק.

יוליה מלינובסקי: מדובר על 31 חברות, שחלק מהן הן חברות כוח אדם וחלק הן חברות ייבוא שמעסיקות את אותם שוחטים.

יוליה מלינובסקי: יש רשימה של 600 אנשים שמורשים לצאת לחו"ל.

יוליה מלינובסקי: כל משלחת לחו"ל שהיא בין שמונה ל-10 אנשים עולה בין 120,000 ל-150,000 דולר.

יוליה מלינובסקי: זה כולל הוצאות טיסה, לינה וכל הנלווים.

יוליה מלינובסקי: אם היום יש לי רכב מהעבודה, אני משלמת שווי רכב, ואם היום אני נוסעת לאן שהוא, אני משלמת את השווי.

יוליה מלינובסקי: מישהו פעם בדק את הלינה, את הטיסות, את כל מה שנלווה לזה?

יוליה מלינובסקי: מעדויות שקיבלתי מיבואנים, שזה סיפור בפני עצמו, הם משלמים לאנשים בחו"ל אפילו על מברשת השיניים, בנוסף למשכורות שהן לא עם תלוש שכר וטופס 106.

יוליה מלינובסקי: הוזמנו היום לדיון ארגון מגדלי בקר, יבואנים, ראשי מועצות דתיות בכרמיאל, בירושלים, בבאר שבע, וגם עובדי ציבור שמחויבים על פי תקנות הכנסת להיות פה.

יוליה מלינובסקי: כל עובדי הציבור מצאו תירוץ למה לא להגיע, או אמרו באופן מפורש שהם לא מעוניינים.

יוליה מלינובסקי: פניתי ליו"ר הכנסת - זה משהו לא מקובל שצריך לעשות בו סדר.

יוליה מלינובסקי: מה שעוד יותר מעניין זה שגם גופים פרטיים שבדרך כלל מאוד רוצים להיות פה ולהשמיע את דעתם לא הגיעו.

יוליה מלינובסקי: הזמנתי את דבאח, הזמנתי מלא משחטות, הזמנתי מלא גופים פרטיים, אבל נדה, הם לא היו מוכנים להגיע.

יוליה מלינובסקי: מנהלת הוועדה יחד עם מיכל עשו שעות כדי להביא אותם לפה, אבל שום דבר.

יוליה מלינובסקי: זה דבר שצריך להדליק נורות אדומות חזקות אצל רשות התחרות לגבי מה שקורה בשוק הזה של הבשר שכולנו משלמים עליו.

יוליה מלינובסקי: תיכף נגיע לקשרים המאוד מעניינים בין אנשים שאמונים על הדבר, אם זה בעלי משחטות, בתי מטבחיים.

יוליה מלינובסקי: את נושא חו"ל מיצינו בשלב הזה.

יוליה מלינובסקי: לא הצלחתי להבין מה ההבדל בין יהודי בחו"ל לבין יהודי בארץ שנוסע לחו"ל ואוכל שם את הכשרות של גופי כשרות ענקיים ומוכרים כמו OU, KF וכו', כולל רב ראשי שהיה עכשיו בחו"ל ושום דבר לא הזיק לו שם.

יוליה מלינובסקי: הגשתי הצעת חוק שהרשתה לגופי חו"ל להתעסק גם בבשר, כי הרי מדובר באותם גופים שכבר נמצאים בתוך הרשימה של הרבנות.

יוליה מלינובסקי: לא מדובר בגופים חדשים, בגופים לא מוכרים, בגופים רפורמים וקונסרבטיבים, מדובר בגופים אורתודוכסים שכרגע נמצאים בתוך הרשימה של הרבנות.

יוליה מלינובסקי: אפילו הגעתי לסיכום עם משרד האוצר שאם החוק הזה לא ייכנס עכשיו לחוק ההסדרים הוא ייכנס בפעם הבאה.

משה טור פז: אנחנו צריכים להבין ממשרד הכלכלה אם מעורבותם של גופי כשרות בחו"ל כמו OU ואחרים יכולה להוזיל את עלות הבשר בארץ, כי בתחושתי, כפי שהתייחסת, יש את המהלך שהיום קורה, של שליחת שוחטים לחו"ל וכו'.

משה טור פז: אולי אם נישען על גופי כשרות מעולים שיש בחו"ל הדבר הזה יוריד מחירים ויהיה בו יתרון.

יוליה מלינובסקי: המערך שלהם כבר קיים שם.

יוליה מלינובסקי: משרד הכלכלה, אתם רוצים להתייחס לשאלה?

דני טל: כשאנחנו מחלקים מכסות בשר אנחנו נחשפים לרשימת היבואנים שבאים ומבקשים את אותן מכסות פטורות.

דני טל: אצלנו הרשימה הרבה יותר מצומצמת מהרשימה של ה-31, מדובר בקבוצה קטנה של יבואנים.

יוליה מלינובסקי: כמה?

דני טל: מדובר על פחות ממספר האצבעות שיש בשתי ידיים.

יוליה מלינובסקי: עוד יותר חמור.

דני טל: יש עלויות ישירות לכשרות, אבל אני חושב שהחסם העיקרי הוא לא העלות הישירה של הכשרות שנגזרת מהמשכורות של השוחטים - -

יוליה מלינובסקי: זה לא רק משכורות.

דני טל: אני חושב שהקושי העיקרי הוא בצוואר הבקבוק של מספר השוחטים, של מספר הצוותים.

דני טל: יש יבואנים גדולים שיש להם את היתרונות לגודל ואת היכולת הכספית לקחת ולארגן את הקבוצות של השוחטים, ויש כאלה שמלכתחילה לא יכולים להתמודד עם הדבר הזה.

דני טל: ברור, וזה בלי להיכנס לעניין הפוליטי, שאם הייתה אפשרות של שחיטת חו"ל זה היה פותח את היבוא לתחרות.

יוליה מלינובסקי: זה לא קשור לפוליטיקה.

דני טל: ברור לנו שאם הייתה אפשרות להכיר בשחיטת חו"ל אז הייתה יותר תחרות והיה מגוון יותר גדול של בתי מטבחיים.

דני טל: אנחנו רואים שבתי המטבחיים שמהם מיובא היום בשר טרי לישראל מתרכזים בעיקר בפולין ובצורה ספורדית גם באירופה המערבית ובאמריקה.

דני טל: יש ריכוזיות שיכולה להימנע אם תהיה אפשרות לייבא בשר - -

יוליה מלינובסקי: הסברתי בדיון הקודם שזה התחיל כשש"ס חוקקו ב-1993 את חוק מוצרי בשר.

יוליה מלינובסקי: אתם בטח שואלים את עצמכם למה כמעט ולא רואים בארץ נקניקיות או פסטרמה שהם לא תוצרת הארץ.

יוליה מלינובסקי: אגב, זה שומר על המונופול של היצרנים פה.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שאין מחלוקת על זה ש-OU או גופים אחרים הם גופים מספיק רציניים ומכובדים.

משה טור פז: אני חושב שבמקרה הזה תחרות גדולה יותר גם תחזק את הכשרות, לא רק תוריד מחירים.

יוליה מלינובסקי: על איכות הכשרות נדבר.

יוליה מלינובסקי: גם שמעתי הרבה מאוד עדויות על איך הדברים מתנהלים.

יוליה מלינובסקי: אנשים חושבים פה שהם אוכלים כשר, אבל לא.

יוליה מלינובסקי: לפי העדויות שקיבלתי זה רחוק מהמציאות.

יוליה מלינובסקי: משרד הכלכלה, ישבתם עם הרבנות הראשית?

יוליה מלינובסקי: ישבתם עם מקבלי ההחלטות?

יוליה מלינובסקי: ניסיתם לעשות משהו?

דני טל: לפני כארבע שנים כשמיפיתי את החסמים בשוק הבשר ישבתי עם אנשי הרבנות הראשית.

יוליה מלינובסקי: עם הרב רפי?

דני טל: היה גם היועץ המשפטי.

דני טל: דובר אז על הנושא של הכשרות צוותים.

דני טל: זה נעשה לא במסגרת תפקידי הראשי כי תפקידי הוא לחלק את המכסות.

דני טל: ניסינו אז למפות את החסמים על מנת להוריד מחירים.

יוליה מלינובסקי: מה לגבי בית הספר לשחיטה שנפתח אבל הרב יוסף סגר כי הוא אמר שהוא צריך לבחון את זה ולהתייעץ עם מועצת הרבנות הראשית?

יוליה מלינובסקי: מישהו יודע לענות מה קורה שם?

יוליה מלינובסקי: זה היה לפני חודשיים.

יוליה מלינובסקי: איפה זה עומד?

רפאל יוחאי: אני יודע שבוועדה המיוחדת שדנה בנושא הזה הוחלט שזה יגיע למועצה.

רפאל יוחאי: אינני יודע מתי תתכנס המועצה.

יוליה מלינובסקי: בית הספר לשחיטה היה אמור להוציא כל שנה 150 שוחטים חדשים.

יוליה מלינובסקי: זה היה התכנון.

יוליה מלינובסקי: המדינה השקיעה כסף, עשתה מכרז.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר, כמה כסף זה עלה לנו?

גלעד קריב: אין לנו אומדן לעלות של הדבר הזה.

יוליה מלינובסקי: כמה השקעתם?

גלעד קריב: אני אחזור עם תשובה.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי כבר תשובה - מדובר על חצי מיליון שקל לכל הדבר הזה שנפתח ונסגר.

יוליה מלינובסקי: הרב זרקי, אתה רוצה להתייחס לנושא של השחיטה בחו"ל?

ראובן זרקי: אני מאוד מצטער שבתור בן תורה ובתור רב בישראל אני נמצא כאן על תקן של אדם שנאלץ לדבר נגד המערכת שממנה יצאתי.

ראובן זרקי: אם את חושבת שלכל הרבנים בארץ אכפת מהכשרות, יש לך טעות.

יוליה מלינובסקי: אני לא חושבת, כי אתמול ראינו את הרב בנשר שהזמין קייטרינג לא כשר.

ראובן זרקי: אני נתתי חוות דעת נגד בית המטבחיים השלישי בגודלו בישראל.

ראובן זרקי: הגעתי עד רב בית המטבחיים.

יוליה מלינובסקי: בוא נתייחס רגע לחו"ל.

ראובן זרקי: מה שנאמר לי בבית המטבחיים זה שיש תקנות ויש מציאות.

ראובן זרקי: אותו רב בית מטבחיים אמר לי שמי שאחראי זה לא הוא, זו הרבנות הראשית.

ראובן זרקי: כשהוא אמר לי שיש לו 13 ילדים להאכיל, אמרתי לו שכתוב "לא תאכלו כל נבלה".

ראובן זרקי: אני עבדתי בחו"ל.

ראובן זרקי: אני חושב שהייתי השוחט הצעיר ביותר בישראל שיצא לחו"ל.

ראובן זרקי: אני למדתי שחיטה אצל שוחטים גדולים.

ראובן זרקי: אני לא יודע אם השוחטים הצעירים היום בכלל יודעים את מושגי השחיטה של אז.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא דנים פה על שחיטה.

ראובן זרקי: ראיתי כשלים כבר אז, בתור בחור בן 20.

ראובן זרקי: נאמר לי אז: אם אתה רוצה להמשיך לצאת לחוץ לארץ, אל תדבר מילה, כי אם תדבר מילה אתה תימחק לדורות עולם.

ראובן זרקי: הקמתי מכון שנקרא "מכון מדרש הלכה" שלימד שחיטה והסמיך.

ראובן זרקי: על תעודות ההסמכה שלי חתמו הרב משאש, הרב קוליץ, הרב חיים דוד הלוי, הרב מרדכי אליהו, הרב עובדיה יוסף, הרב מחפוד, ועוד.

ראובן זרקי: כל פעם כשהתראיינתי, במקום לענות לגופם של דברים דיברו על גופו של אדם – מי זה בכלל?

ראובן זרקי: מה הוא מדבר?

ראובן זרקי: מה הניסיון התעסוקתי שלו?

ראובן זרקי: יש שוחטים שלא אמורים לצאת לחו"ל כי הם מבוגרים.

ראובן זרקי: אני מכיר בן אדם בן 80 שעבר ניתוח בשתי הברכיים, סובל מסוכר, מתעלף, והוא יצא לחו"ל כראש צוות.

ראובן זרקי: לעומת זאת, אני מכיר בן אדם ראוי והגון שהתלמידים שלו מכהנים כראשי צוותים אבל הוא עצמו נשלח לעבור בחינות בכתב, בחינות בעל פה, בחינות אצל ראש השוחטים הזה וההוא.

ראובן זרקי: אני חייב לציין את הרב הלפרין, גניקולוג, מומחה לפריון, שכתב בספר שלו "רפואה, מציאות והלכה" כך: "על כל דבר שנחשב תקנה ביטחונית או בטיחותית אפשר לערער, על תקנה "דתית" לא כל אחד יכול לערער שכן הדבר מסור לחכמי ישראל, יודעי דת ודין, ולכן הסיכוי לערעור ולדחיית התקנה נמוך יותר".

ראובן זרקי: הוא מסביר שכל פעם שרוצים "לערבב" מישהו מצטטים משהו מהדת ואז אנשים אומרים: אנחנו לא מבינים בזה, הרבנים מבינים.

ראובן זרקי: קוראים לזה "לערבב" את החבר'ה.

ראובן זרקי: את שאלת את הרב יוחאי, אבל הוא לא השיב לעניין.

ראובן זרקי: השאלה שצריכה להישאל היא אם כל ה-600 שוחטים שנמצאים ברשימות האלו עברו בחינות בכתב ברבנות הראשית לישראל, או הביאו תעודות משוחטים שאמרו: תצרף רב עיר ואני אעביר אותך.

ראובן זרקי: אני רוצה לספר לכם משהו שלא סיפרתי אף פעם.

ראובן זרקי: כשהחליטו שאני צריך לעבור בחינות, עברתי בחינות.

ראובן זרקי: ישב שם הרב ליכטנשטיין ז"ל והרב בוחבוט.

ראובן זרקי: הרב בוחבוט, שהיה הרב של קרית שמונה, אמר לי, "תראה לי את הסכין שלך".

ראובן זרקי: כשאותו רב בוחבוט דיבר איתי על בחינות בדיוק טילפן אלי, ואני מדבר על לפני 20 שנה, גאידמק.

ראובן זרקי: באותו רגע הרב בוחבוט שינה את קולו ושאל, "אתה מכיר את גיאדמק?".

ראובן זרקי: כשאמרתי לו שכן, שהוא לקוח שלי, אז הוא אמר לי, "הבן שלי בונה ישיבה, ואם תוכל לחבר אותו לגיאדמק אני אעביר אותך בלי מבחן".

ראובן זרקי: אמרתי לו, "אני לא רוצה שתעביר אותי בלי מבחן".

ראובן זרקי: זה היה הרב בוחבוט הקשוח שמי שהיה צריך לעבור אצלו בחינה היה מקבל קלקול קיבה לפני זה.

ראובן זרקי: אני בתור ראש התנועה להגינות משפטית יכול להגיד שיש לנו היום חמישה חוקרים פרטיים מאוד חזקים שאני מממן.

ראובן זרקי: אני בעצמי אעביר לרשות המסים את כל הנתונים – דבר שאף אחד לא עשה.

יוליה מלינובסקי: יש לכם מחלקת חקירות.

ראובן זרקי: יש לנו מחלקת חקירות.

ראובן זרקי: אני מכיר את ראש אגף חקירות מע"מ ואת ראש אגף חקירות מס הכנסה.

ראובן זרקי: אני אשתף איתם פעולה.

ראובן זרקי: הדבר הזה הוא פשוט נורא ואיום.

ראובן זרקי: שלא לדבר על המעטפות של הרב רפול, על כך שמי שלא נותן מעטפה לא יוצא לחו"ל.

יוליה מלינובסקי: נגיע גם למעטפות.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי המון פניות משוחטים שנמצאים ברשימות ומכאלה שנמצאים בארץ.

יוליה מלינובסקי: אם אתה לא קרוב יותר מידי לצלחת, ככה אני שומעת, אין לך צ'אנס לצאת לחו"ל ולהתפרנס.

יוליה מלינובסקי: אלה שפה בארץ הם בכלל מסכנים - לרובם יש בעיה עם התנאים, עם השכר, עם המעמד התעסוקתי שלהם.

יוליה מלינובסקי: אנשים מוכנים לדבר איתי בצורה אנונימית בטלפונים, הם לא מוכנים להגיע לפה.

יוליה מלינובסקי: עוד לא היה לי דבר כזה.

יוליה מלינובסקי: ניסיתי לאתר ארגון, משהו שמאחד את השוחטים, שדואג לזכויות שלהם, שדואג לפרנסה, למעמד, לכבוד מקצועי, כי בכל זאת מדובר במקצוע לא פשוט.

יוליה מלינובסקי: תחשבו על ההיבטים הרגשיים של הדבר.

יוליה מלינובסקי: הם שקופים, הם לא קיימים.

יוליה מלינובסקי: היה מאבק ב-2003, אם אני לא טועה, על הזכויות, אבל שם זה נעצר ונגמר.

יוליה מלינובסקי: כשאנחנו מנסים לדבר איתם יש פחד ואימה.

יוליה מלינובסקי: אגב, בדיון הקודם כשהיבואנים היו בדרך לפה הם קיבלו שיחות איומים בטלפונים ועשו סיבוב פרסה.

יוליה מלינובסקי: זה צריך להדליק את כל הפליקרים, את כל הנורות האדומות לגבי מה שקורה פה.

ראובן זרקי: ראש אגודת השוחטים אסטרזון הורשע לא מזמן ונכנס לכלא על גניבה של עשרות מיליוני שקלים, זאת בזמן שהשוחטים שלו היו מקבלים 10 אגורות לעוף.

עמיחי פילבר: אני ניהלתי את המחלקה וגם הייתי ממלא מקום מנהל המחלקה בשנת 2015.

עמיחי פילבר: באותה שנה הייתה שביתה גדולה של היבואנים בעקבות שינוי נהלים של הרבנות וניסיון לשנות את הדרך של שיבוץ חלק מהצוות כדי למנוע נושא של ניגודי העניינים, כך שהייתי עסוק במחלקה הזאת מעל ומעבר.

עמיחי פילבר: לקראת סיום התפקיד הכנתי איזה שהוא מסמך פנימי עם המלצות.

יוליה מלינובסקי: פרסמנו את זה.

עמיחי פילבר: כמה שנים אחרי זה גם פרסמתי את המחקר המקיף הזה שנוגע לכל הבעיות של מחלקת שחיטת חו"ל ויבוא הבשר.

עמיחי פילבר: יש הרבה בעיות.

עמיחי פילבר: לתקוף ולספר סיפורים זה לא מה שיקדם את העניין הזה.

עמיחי פילבר: אני מצטט במחקר שלי פסק דין של בית הדין הארצי לעבודה משנת 2010 על שיטות העבודה, על עבודה בשחור, על זה שצריך להסדיר איך יעבדו השוחטים, רק לא נעשה עם זה דבר.

עמיחי פילבר: זה לא רק עניין של הרבנות הראשית, זה גם עניין של המדינה.

יוליה מלינובסקי: מי הרגולטור?

עמיחי פילבר: הוא הרגולטור.

יוליה מלינובסקי: למה לא פנית לרשות המסים וביקשת שיעשו בדיקה מקיפה?

עמיחי פילבר: אני הייתי ממלא מקום תקופה מסוימת ורוב הזמן הייתי עסוק בלהפסיק את השביתה של היבואנים.

עמיחי פילבר: כתבתי את הדברים האלה, לא הסתרתי את הדברים האלה.

עמיחי פילבר: אני זועק על הדברים האלה לאורך שנים, רק שהצעקה שלי היא לא כדי להשמיץ וללכלך.

עמיחי פילבר: אני זועק כי אני באמת רוצה שהדברים יתוקנו.

יוליה מלינובסקי: הצעקה שלך עזרה עד עכשיו?

עמיחי פילבר: את רואה שאני ממשיך לצעוק.

עמיחי פילבר: בסוף הצעקה תעזור.

עמיחי פילבר: למערכת של היבוא יש את הבעיות שלה.

עמיחי פילבר: בן אדם צריך לצאת לארבעה חודשים לחו"ל, לעזוב את המשפחה.

יוליה מלינובסקי: אתם כל הזמן מדברים על כך שהאדם מסכן כי הוא יוצא לחו"ל ועוזב את המשפחה.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה הרבה מאוד מקצועות שזה מה שקורה שם.

עמיחי פילבר: לארבעה חודשים?

עמיחי פילבר: בשביל 5,000 דולר לחודש?

עמיחי פילבר: יכול להיות גם מצב שבחצי השני של השנה הוא לא יצא בכלל והרוויח במהלך השנה רק 25,000 דולר.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי עדויות מיבואנים על כך שהמשכורת ההתחלתית בחו"ל היא 15,000 דולר ושהבכירים מרוויחים 30,000 דולר ויותר.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה, בסוף זו הבחירה של האיש.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה כל מיני אנשים שעובדים בים, כל מיני אנשים שהם אנשי צבא, אנשי מוסד, אנשי שב"כ.

עמיחי פילבר: אם האנשים ידעו שהם יוצאים לחודשיים ולא לארבעה חודשים יכול להיות שיבואו יותר אנשים.

יוליה מלינובסקי: בגלל זה רצינו לפתוח בית ספר לשחיטה.

עמיחי פילבר: איך בית ספר לשחיטה קשור לעניין הזה?

עמיחי פילבר: כשהייתי מנהל המחלקה, ויש פה את הנהלים של הרבנות הראשית, בשביל שאנשי צוות שעובדים בתפקיד x יעברו לתפקיד y הם היו צריכים לעבור בחינה עיונית ובחינה מקצועית.

עמיחי פילבר: בתקופה הקצרה שניהלתי את המחלקה עשיתי בחינות כאלו, הבאתי לבית המטבחיים בחיפה את הרבנים של המחלקה.

עמיחי פילבר: לא צריך בית ספר.

יוליה מלינובסקי: אתה מדבר על אנשים שנמצאים בתוך הרשימה.

עמיחי פילבר: נכון.

יוליה מלינובסקי: אני לוקחת חבר'ה צעירים, שולחת אותם לבית ספר, ואחרי שהם עוברים את המבחנים הם נכנסים לרשימה.

יוליה מלינובסקי: לקדם בתוך הרשימה זה סיפור אחר.

עמיחי פילבר: המכרז מחולק לשני חלקים.

עמיחי פילבר: כשיש היום מחסור אדיר בנהגי אוטובוס במדינת ישראל, משרד התחבורה מקים בית ספר לנהגי אוטובוס?

עמיחי פילבר: יש את המנגנונים שבהם אנשים לומדים שחיטה.

יוליה מלינובסקי: אתה טועה.

יוליה מלינובסקי: פותחים עכשיו בית ספר לסוכני ביטוח.

עמיחי פילבר: המדינה מקימה בית ספר לסוכני ביטוח?

עמיחי פילבר: המדינה נותנת רישיון.

יוליה מלינובסקי: המדינה עושה הרבה מאוד קורסים של הכשרה מקצועית.

יוליה מלינובסקי: משרד הכלכלה, אתם עושים הכשרות מקצועיות במקצועות שהם לא בית ספר לשחיטה?

יוליה מלינובסקי: יש עוד דברים שאתם מממנים?

דני טל: יש בזרוע העבודה קורסים להכשרה מקצועית.

עמיחי פילבר: זה לא קורס להכשרה מקצועית.

יוליה מלינובסקי: זה כן קורס להכשרה מקצועית.

איתמר בן גביר: כשהיינו פה בדיונים על הרפורמה בכשרות ובאו וסיפרו לכולם שהרפורמה תוריד את המחיר, את זאת שהכנסת את המועצות הדתיות לתוך החוק.

יוליה מלינובסקי: אף אחד לא האמין שאת זה אני עשיתי.

איתמר בן גביר: נכון, ולכן אני מספר את זה פה.

איתמר בן גביר: כשראית את הנתונים הבנת את מה שאנחנו אומרים כל הזמן.

איתמר בן גביר: בדיון הקודם משרד האוצר דיבר על חמישה שקלים לקילו, משרד הכלכלה דיבר על שניים וחצי שקל לקילו, ורשות התחרות אמרה שהיא לא יודעת.

יוליה מלינובסקי: ישבו פה בדיון הקודם נציגים של גופים מחו"ל שאמרו בצורה מאוד ברורה שהעלויות שלהם לצוותים - -

איתמר בן גביר: זה ממש לא נכון.

איתמר בן גביר: דיברו איתי הרבה ראשי צוותים שביקשו ממני להגיד לך את מה שהם אומרים.

יוליה מלינובסקי: למה הם לא מגיעים לפה?

איתמר בן גביר: כי הם מפחדים.

איתמר בן גביר: זה בסדר שהם מפחדים.

איתמר בן גביר: הם צריכים לפרנס את המשפחה.

איתמר בן גביר: המשלחות היו צריכות להיות עד אחרי פסח, אבל היבואנים החליטו להוציא אותם חודשיים אחרי.

איתמר בן גביר: אף אחד לא משלם להם על החודשיים האלה שהם לא יצאו לעבודה.

איתמר בן גביר: במקום לעבוד במשך השנה חמישה חודשים, הם עבדו עכשיו חודשיים וחצי ואף אחד לא מפצה אותם על זה.

איתמר בן גביר: האנשים האלה הם נעים ונדים, אין להם זכויות, כמו שאמרת, והם לא מקבלים שום דבר משום מקום.

איתמר בן גביר: עכשיו גם צמצמו את ימי השחיטה בעונה הזאת, מה שאומר שמחירי הבשר יעלו לקראת החגים.

יוליה מלינובסקי: אתה יכול להגיד משהו לגבי איכות השחיטה?

יוליה מלינובסקי: כשאתה נוסע לחו"ל אתה אוכל שם.

איתמר בן גביר: יש גופי שחיטה ששוחטים בצורה אחרת, בנהלים אחרים, ומתנהגים בצורה אחרת.

איתמר בן גביר: יכול להיות שהם גופים מאוד רשמיים ויש להם שם מאוד טוב, אבל יש מחלוקות ענייניות בין מדיניות שחיטה אחת לאחרת, מחלוקות לגבי המקום, לגבי איך שזה נעשה.

איתמר בן גביר: הרבנות, שיש לה את העמדה שלה, מייצגת את מדינת ישראל.

איתמר בן גביר: הגופים האלה קיימים בחוץ לארץ בלי רגולציה, אף אחד לא יודע מה הם עושים.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל הם נמצאים ברשימה של הרבנות עצמה.

איתמר בן גביר: הם נמצאים בדברים מסוימים.

איתמר בן גביר: יכול להיות שיש מוצר שלא יגיע לארץ ואין בו איסור מסוים.

איתמר בן גביר: OU לא נכנס לארץ בכל המוצרים שלו, וגם לא שאר הגופים.

איתמר בן גביר: כל דבר נבדק לפי עניינו.

יוליה מלינובסקי: גם פה אפשר לבדוק אותו.

יוליה מלינובסקי: השחיטה שלהם בחו"ל היא גלאט.

יוליה מלינובסקי: בשחיטה שלנו בחו"ל יש שתי רמות: גלאט ורגיל.

איתמר בן גביר: מה זה אומר?

איתמר בן גביר: זה לא בהכרח אומר שהכל שם הוא גלאט.

איתמר בן גביר: זה אומר שהם החליטו למתג את זה כגלאט.

יוליה מלינובסקי: אורתודוכסי בחו"ל שאוכל כשר פחות שומר על - -?

איתמר בן גביר: ודאי שהרמה של הרבנות בארץ שונה לחלוטין מהרמות בחו"ל.

איתמר בן גביר: בארץ יש רגולציה מטורפת, כולם יושבים על הצוואר של הרבנות.

איתמר בן גביר: בחו"ל אף אחד לא אומר להם כלום.

משה טור פז: שם יש תחרות - יתרון גדול.

איתמר בן גביר: איזו תחרות?

איתמר בן גביר: המחירים שם הרבה יותר גבוהים.

איתמר בן גביר: שלחתי לך את המחירים במונסי, את המחירים בברוקלין, את המחירים באירופה.

איתמר בן גביר: המחירים של הבשר והעוף הרבה יותר יקרים מהארץ.

איתמר בן גביר: ניסינו לפתוח כמה פעמים קורס שחיטה, אבל אנשים אומרים שבתנאים האלה הם לא מוכנים.

איתמר בן גביר: אף אחד לא רוצה לעבוד בזה.

יוליה מלינובסקי: אני דווקא שמעתי שיש ביקוש רב והבעיה היא רק שאין מקום של הסמכה.

יוליה מלינובסקי: גופי הכשרות בדיון הקודם נתנו לנו נתונים אחרים.

יוליה מלינובסקי: נבקש מגופי הכשרות שנמצאים ברשימה של הרבנות מידע לגבי העלויות, כי מה ששמענו בפעם הקודמת סותר לחלוטין את מה שארגון כושרות אומרים.

שי בן אבי: אנחנו נמצאים בשלב מאוד ראשוני שבו אנחנו בוחנים את האופציות של שימוש בספקים מחו"ל של "קרפור" על מנת להוזיל.

יעקב יהודה הופמן: על הנושא של עלויות השחיטה והצוותים דיברתם, מיציתם פחות או יותר.

יעקב יהודה הופמן: אחד הדברים שגורמים להתייקרות של בשר כשר זה שלא כל הבשר יוצא כשר, וגם בבהמה עצמה לא כל הנתחים מתאימים.

יעקב יהודה הופמן: יש את הנתח האחורי שכשרויות מסוימות מנקרות, מה שגורם לכך שכל העלות של הבשר מתחלק על כמות יותר קטנה של נתחים ומייקר את הבשר באופן מאוד משמעותי, אפילו יותר מהכשרות עצמה.

יעקב יהודה הופמן: אני יודע על כמה יבואנים שרצו לפתור את הבעיה הזאת על ידי כך שאת הבשר הכשר הם יתנו לשוק הישראלי ואת הלא כשר יתנו לרשות הפלסטינית.

יעקב יהודה הופמן: העניין הוא שחוק בשר ומוצריו אוסר על ייבוא של בשר לא כשר לרשות הפלסטינית.

יוליה מלינובסקי: הם אוכלים כשר בגללנו?

יעקב יהודה הופמן: אם אין להם מכסה להביא לא כשר הם חייבים להביא רק כשר.

יניב כהן: ואז, כשתגדיל להם את המכסה אנחנו נרדוף אחריהם ונמצא כל פעם בשר טרף במקומות אחרים, כמו שהיה לפני שבוע שהביאו כבד אוז לא כשר לרשות ומצאנו את זה בחולון, מצאנו את זה בנצרת.

יניב כהן: גם בבשר בקר קורה שכשאנחנו מביאים את זה לווטרינר ולפיצו"ח נמצא שהוא לא כשר.

יניב כהן: מאיפה זה זולג?

יניב כהן: מהרשות.

יניב כהן: תבדקו גם את זה אחרי שמדברים בצורה כזאת.

רפאל יוחאי: היבואן שמייבא כמות של בשר מצפה שיעשה בזה שימוש.

רפאל יוחאי: אנחנו יודעים שלא רוצים לעלות בהיקפים ובסוג הבשר שמביאים לרשות.

יניב כהן: הם גם לא אוכלים קפוא, הם אוכלים רק טרי.

רפאל יוחאי: יש פה בהכרח חשש יותר גדול לזליגה.

יוליה מלינובסקי: ביקשתי ממשרד הבריאות בדיון הקודם לשתף פעולה עם הרבנות בנושא של המפעלים שמקבלים אישורים בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: מוזר לי שמשרד החקלאות, הרבנות והגוף שאחראי על נושא היבוא לא עובדים ביחד.

יוליה מלינובסקי: הבנתי שאתם אף פעם לא דיברתם על זה.

יוליה מלינובסקי: יש לי הרגשה שלפעמים אתם עושים עבודה כפולה.

יוליה מלינובסקי: חבל, אתם יכולים להיעזר אחד בשני.

בן עזרא: אין לנו ממשק בנושא הזה בחו"ל.

בן עזרא: אנחנו מפקחים על בטיחות המזון.

יוליה מלינובסקי: סיפרתם לי שאתם בודקים לפעמים בחו"ל.

בן עזרא: אנחנו נכנסים ובודקים פעם ב, אבל לא ענייני כשרות.

יוליה מלינובסקי: השחיטה בחו"ל כשרה?

בן עזרא: כן.

יוליה מלינובסקי: את בודקת מפעל לפי שחיטה כשרה?

בן עזרא: אנחנו נכנסים למפעל כשיש שחיטה כשרה.

יוליה מלינובסקי: אם יש שחיטה כשרה מתבקש שתתחילו לעבוד יחד עם הגורם שאחראי על השחיטה הכשרה.

יוליה מלינובסקי: אתם יכולים לדבר אחד עם השני, לא?

בן עזרא: אנחנו יכולים לדבר, רק שהם עושים דברים שונים ואנחנו - -

יוליה מלינובסקי: אבל את נכנסת למפעל שהם אישרו ככשר, נכון?

בן עזרא: המדינה מאשרת שהמתקן עומד בדרישות של מדינת ישראל בעניין של בטיחות המוצר ומניעת הפצת מחלות.

בן עזרא: פולין, למשל, נותנת לנו רשימה - -

יוליה מלינובסקי: אם המפעל הזה לא עבר אישור שלהם אין לך מה לחפש שם.

יניב כהן: אנחנו קודם מבקשים את האישור שלהם, אחרי זה נכנסים.

רפאל יוחאי: שיתוף הפעולה הוא במסגרת הסמכויות של כל משרד ומשרד.

יוליה מלינובסקי: דיברתי על זה גם עם שר החקלאות.

יוליה מלינובסקי: חייב להיות פה ממשק יותר הדוק.

יוליה מלינובסקי: עדיין יש לנו גם בשר וגם עופות שהשחיטה שלהם נעשית בארץ.

יוליה מלינובסקי: בעופות כל השחיטה נעשית בארץ, בבשר – רק אחוזים בודדים.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר, תסביר לנו מה קורה בשוק העופות והבשר בארץ.

גלעד קריב: סך ההוצאה על בשר בקר ובשר עוף בארץ הוא בערך 27 מיליארד שקל בשנה - סכום מאוד מאוד גדול.

גלעד קריב: אנחנו יודעים להגיד שהמחירים בישראל גבוהים בהשוואה לממוצע ב-OECD בכ-43%, ושהצרכן הישראלי משלם כשמונה מיליארד שקלים עודפים בכל שנה על המוצרים האלה.

גלעד קריב: המשמעות היא שבעשירונים התחתונים כל משק בית משלם 150 שקלים עודפים כל חודש.

גלעד קריב: יש את הבשר המצונן שמיובא ויש את העגלים החיים שנשחטים פה.

גלעד קריב: כל הצריכה של בשר העוף היא מייצור מקומי, אין כמעט ייבוא של בשר עוף.

גלעד קריב: יש אולי בשוליים ייבוא של בשר עוף קפוא, אבל העיקר זה בשר עוף טרי שנשחט בארץ.

גלעד קריב: הצריכה שלנו של בשר עוף ובשר בקר היא מאוד גבוהה בהשוואה לעולם.

גלעד קריב: בבקר יש גידול די משמעותי, כאשר עוף נמצא קצת בסטגנציה.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שככל שהזמן יעבור הכמות רק תגדל והעלות העודפת שהמשק ישלם רק תגדל ותגדל.

גלעד קריב: אם עכשיו אנחנו מדברים על עלות עודפת באזור השמונה מיליארד שקלים, ככל שהזמן יעבור העלות תגדל.

יוליה מלינובסקי: מישהו יודע כמה טון עוף אנחנו צורכים בשנה?

גלעד קריב: כ-600,000 טון של בשר עוף.

יוליה מלינובסקי: אתם יודעים להגיד לנו כמה הכשרות מעכבת את הבקר ואת העוף בארץ?

גלעד קריב: אין לנו איזו עבודה או איזה שהוא אומדן מבחינת השוק המקומי.

יוליה מלינובסקי: כמה מרוויח שוחט בארץ?

יוליה מלינובסקי: מה תנאי התעסוקה שלו?

יוליה מלינובסקי: כמה זה עולה למפעלים?

גלעד קריב: עיקר העלויות הן לאו דווקא בעלות של השוחט עצמו אלא יותר בעולמות של פחת.

יוליה מלינובסקי: ב-2017 דבאח שילם לחברת כוח אדם בבעלות שולה פרץ, אשתו של שאול פרץ שהוא ראש מועצה דתית כרמיאל, חצי מיליון שקל בחודש עבור 20 שוחטים ומשגיחים.

יוליה מלינובסקי: רשות המסים, כדאי לבדוק מה היה שם ומה קורה שם עכשיו.

יוליה מלינובסקי: אגב, חברת כוח האדם הזאת עדיין מתנהלת.

יוליה מלינובסקי: דבאח הוזמן לדיון הזה ולא היה מעוניין, וגם שולה פרץ ושאול פרץ שממשיך לכהן כיו"ר מועצה דתית למרות שכרגע הוא לא קשור לשחיטה.

יוליה מלינובסקי: היא מחזיקה בחברה שאין לה מושג מה קורה שם.

יוליה מלינובסקי: אם נשאל אותה מה ההתנהלות שם, לגברת לא יהיה מושג.

יוליה מלינובסקי: כל העולם יודע שאם יש לך בעיה עם כשרות אצל דבאח אתה צריך לפנות לשאול פרץ, הוא יפתור לך את הבעיה.

יוליה מלינובסקי: דבאח לא היה משלם סתם ככה חצי מיליון שקל בחודש עבור 20 שוחטים ומשגיחים ב-2017.

יוליה מלינובסקי: אני מסתמכת על תחקיר שפורסם ב-2017 ב-y-net.

יוליה מלינובסקי: השוחטים, שדיברו בעילום שם בגלל שהיו מפוחדים, התלוננו על איכות השחיטה.

יוליה מלינובסקי: גם היום שמעתי תלונות רבות על מה שקורה אצל דבאח.

יוליה מלינובסקי: חבל שהוא לא הגיע, הוא היה יכול להגיב.

יוליה מלינובסקי: כשניסיתי לדבר עם שוחטים שמועסקים דרך חברה בבעלותה של שולה פרץ, פחד כזה לא ראיתי.

יוליה מלינובסקי: עוד לא ראיתי בשום ענף פחד כזה, ואני כבר שש שנים בכנסת, עם מה לא התעסקתי.

יוליה מלינובסקי: כשטיפלתי בזכויות סוציאליות של המאבטחים עמד לי פה תור, אנשים רצו לזעוק את זעקתם.

יוליה מלינובסקי: פה יש פחד.

יניב כהן: הם מפחדים מהיבואנים ומהמעסיקים שלהם, הם לא מפחדים מהרבנות.

יוליה מלינובסקי: הבן אדם הפשוט מפחד לפתוח את הפה בעבודה שלו.

יוליה מלינובסקי: כשהם מדברים איתי על איכות השחיטה אני מבינה שלא רק שזה לא גלאט, גם לא בטוח שזה כשר.

יוליה מלינובסקי: עוד לא ראיתי דבר כזה שבעלי מקצוע זועקים את זעקתם ואת אף אחד זה לא מעניין.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי, איך עובדת היום הכשרות בארץ בנושא בקר ובנושא עופות?

רפאל יוחאי: קיימות כ-17 משחטות עופות - רובן מקבלות הכשר מהרבנות המקומית, לא מהרבנות הראשית, כאשר לחלק מהמשחטות יש בד"צים שמתלווים.

רפאל יוחאי: יש משחטה אחת בלבד שמקבלת הכשר מרבנות הכשרות הארצית שבה מכהן הרב אליהו אילוז.

רפאל יוחאי: ייתכן שביום אחד נגיע ל-844,000 עופות ו-25,500 הודים.

יוליה מלינובסקי: למה משחטה אחת זה הרב אילוז ו-16 זה - -?

רפאל יוחאי: לפני שנים רבות הייתה התלבטות נוכח הזיופים שהיו והוחלט שבכל עיר ומושב שבהם יש מועצת רבנות מכהנת, מועצת הרבנות היא זאת שתרכז את כל הנושא הזה, היא זאת שתקבע כללים אחידים ותפעיל את הצוותים שלה במשרד.

רפאל יוחאי: מועצת הרבנות הראשית מסמיכה רב כנותן הכשר שמפעיל את כל המערך, כשהפעלת המערך נעשית על ידי המנגנון של מועצה דתית.

רפאל יוחאי: במועצה דתית אור עקיבא מכהן הרב אילוז, לכן את ההכשר בתוך אור עקיבא הוא מעניק תחת כובעו כרב מקומי, כשכל מה שמחוץ לאור עקיבא ניתן תחת הכותרת של רבנות הכשרות הארצית.

יוליה מלינובסקי: זה בכל הארץ?

רפאל יוחאי: לא, הוא נותן הכשר בישובים הלא יהודיים בעיקר.

יוליה מלינובסקי: איך התקבלה ההחלטה שהרב אילוז הוא זה שיעשה את העבודה הזאת?

עמיחי פילבר: צריך לבחור רב שמועצת הרבנות הראשית סומכת עליו ומועצה דתית שהמשרד לשירותי דת מסכים שהיא זאת שתעשה את הפעולה הזאת.

יוליה מלינובסקי: התהליך של הבחירה של הרב אילוז היה תהליך סדור?

רפאל יוחאי: למיטב ידיעתי כן.

יוליה מלינובסקי: יש לי פה את טבלת הציונים שקיבל הרב אילוז ואת טבלת הציונים שקיבלו מועצות דתיות אחרות.

יוליה מלינובסקי: מה שמעניין זה שהרב אילוז הוא לא עם הניקוד הכי גבוה.

יוליה מלינובסקי: איך הגוף הזה עובד?

רפאל יוחאי: סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות מגדיר מי מוסמך לתת תעודת הכשר.

רפאל יוחאי: אחד, מועצת הרבנות הראשית לישראל או רב שהיא הסמיכה לכך, ושניים, המועצה המקומית.

רפאל יוחאי: המועצה מפעילה את סמכותה ומסמיכה רב כנותן הכשר.

רפאל יוחאי: הוא לא עובד של הרבנות הראשית, הוא עובד של המועצות הדתיות שהן תחת המשרד לשירותי דת.

רפאל יוחאי: הוא אמור להשתמש במנגנון, במעטפת המינהלית של המועצה הדתית, כאשר הנהלים הם של הרבנות הראשית לישראל.

יוליה מלינובסקי: מה המחויבות שלו?

יוליה מלינובסקי: כששאלתי את הרב אילוז במכתב כמה הוא מעסיק ואיך זה עובד, לא זכיתי לתשובות.

יוליה מלינובסקי: אני מניחה שבגלל האירוע האישי שלו הוא לא הספיק.

יוליה מלינובסקי: אני מקווה מאוד שהוא ישלח לנו תשובות.

רפאל יוחאי: אני בטוח שהוא יכול לשלוח.

רפאל יוחאי: אני מניח שהוא ישלח בכתב את כמות המקומות, איך הוא נותן, את כל הפרוצדורה.

יוליה מלינובסקי: הרבה אנשים שהם עמוק בתחום הזה של כשרות לא ידעו על קיומו בכלל, לא ידעו שיש גוף נפרד לכשרות ארצית.

רפאל יוחאי: הדיון סביב השאלה אם נכון או לא נכון להשתמש בגוף הזה עלה לא פעם ולא פעמיים.

יוליה מלינובסקי: למה הוא מחויב?

רפאל יוחאי: הוא מחויב מבחינת כללים הלכתיים לנהלי הרבנות הראשית לישראל.

רפאל יוחאי: לגבי כל השאר זה כמו כל רב מקומי שיש לו את הצוות ואת המנגנון.

יוליה מלינובסקי: הרב אילוז, הרב של אור עקיבא, נותן כשרות בעוד הרבה מקומות אחרים מחוץ לתחום שלו וזה עדיין בסדר, זה לא עושה את הבשר שהוא מטפל בו פחות כשר.

רפאל יוחאי: נכון, אבל הוא לא עושה את זה בגלל בחירתו, הוא עושה את זה על פי הסמכה של מועצת הרבנות שמאז ומעולם הייתה קיימת.

יוליה מלינובסקי: אם מועצת הרבנות הראשית הסמיכה זה אומר שזה מספיק כשר.

רפאל יוחאי: היא בדקה, כמו שנאמר פה, שיש יכולות.

רפאל יוחאי: אני מסכים שרב במתכונת הישנה היה יכול לתת מחוץ לתחום.

רפאל יוחאי: התחום הוא לא מכוח החוק, הוא מכוח הסמכה.

יוליה מלינובסקי: עכשיו זה מכוח החוק, אבל זה אותו פרינציפ.

יוליה מלינובסקי: יש מועצות דתיות ויש את הרב אילוז שאחראי גם וגם.

יוליה מלינובסקי: יש שוחטים שעובדים בארץ.

יוליה מלינובסקי: איך שוחט עובד?

יוליה מלינובסקי: איך בחור צעיר יכול להיות שוחט?

רפאל יוחאי: מה שהיה נהוג עד היום זה שהוא גם צבר ניסיון מעשי וגם היה לו את הידע ההלכתי והמקצועי.

רפאל יוחאי: מי שמעסיק זה לא הרבנות.

יוליה מלינובסקי: בחו"ל אנחנו יודעים שיש מבחן בכתב ומבחן מעשי.

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו יודעים ששוחט בארץ הוא שוחט?

יניב כהן: יש שוחטים שהם בעלי שם ויש מכונים שמלמדים את השוחטים שחיטה.

יניב כהן: הבן אדם בא לרב אילוז, שהוא הרב המכשיר, ואומר לו: הרב, אני רוצה להיות שוחט.

יניב כהן: הרב אילוז מראיין אותו.

יניב כהן: אם נראה לו שהוא יכול לעמוד בתנאים ויכול לעמוד בכללים הוא שולח אותו לרב המשחטה.

יניב כהן: רב המשחטה נותן לו לשחוט, בודק אותו.

יניב כהן: הרב אילוז הוא זה שבוחן אותו בהלכה.

יניב כהן: ברגע שהוא מתקבל הוא עובד בקצב איטי עד שהוא נכנס לרוטינה הכללית.

יניב כהן: יש כאלה שעובדים במכונים ושם עוברים מבחן.

יניב כהן: ניסינו כמה פעמים להניע מבחן ברבנות הראשית, אבל מכיוון שאנחנו לא אלה שנותנים את הכשרות קיבלנו הרבה התנגדויות.

יניב כהן: אנחנו מנסים עם המנכ"ל הראל גולדברג לראות איך לחייב מבחינה חוקית לבוא לעבוד גם בבעלי כנף.

יוליה מלינובסקי: כרגע אין שום הסמכה, אין שום..?

יניב כהן: יש הסמכה.

יניב כהן: הוא יצטרך ללכת ללמוד את כל ההלכות, הוא יצטרך לעבור את המעשי, רק זה לא נעשה על ידי הרבנות הראשית.

יוליה מלינובסקי: האנשים בארץ צריכים להיות תלויים בטוב לב של רב כזה או אחר.

יניב כהן: זה לא עניין של טוב לב, זה עניין של היצע.

יניב כהן: אל תשכחו שאנחנו שוחטים היום ארבעה ימים, לא חמישה ימים.

יניב כהן: יש משחטות שהגיעו גם לשלושה וחצי ימים.

יוליה מלינובסקי: למה?

יניב כהן: א', כי יש הסדר במשחטות, לפי מה שהבנתי, וב', כי יש היצע וביקוש.

יניב כהן: מעל 80% מהמשחטות עובדות טרי, כמעט לא מקפיאים.

יוליה מלינובסקי: ואני שאלת את עצמי למה ביום ראשון אני לא יכולה לקנות עוף.

יניב כהן: כי בשבת אנחנו לא שוחטים.

יוליה מלינובסקי: גם לא ביום ראשון בבוקר?

יניב כהן: ביום ראשון את צריכה את הווטרינריה.

יניב כהן: אחר כך זה נכנס לקירור ועובר אריזה.

יניב כהן: יש מקומות שאליהם זה מגיע בסביבות 16:00-17:00.

יניב כהן: יש משחטות שמתחילות ב-04:30, ב-05:00 בשביל לספק ביום ראשון אחר הצוהריים.

יוליה מלינובסקי: כמה שוחטים מוסמכים יש בארץ?

יניב כהן: אני לא יודע כמה הוסמכו, אני יודע להגיד כמה שוחטים יש ב-17 המשחטות.

יוליה מלינובסקי: כמה?

יניב כהן: יש 458 שוחטים.

יוליה מלינובסקי: זה גם עוף וגם בשר?

יניב כהן: לא, רק עוף והודו.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע להגיע מה המשכורת הממוצעת של שוחט בארץ?

יניב כהן: נע בין 65 שקלים ל-87 שקלים לשעה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו יכולים להגיד שהם מוגנים מבחינה סוציאלית?

יניב כהן: יש משחטות שמאוגדות תחת ההסתדרות ותחת ארגון כוח לעובד, יש משחטות שעוד לא התאגדו.

יניב כהן: לנו אסור להתערב בדבר הזה.

יניב כהן: אני מתערב בדבר הזה אם אני שומע שיש תלונות, אפילו אם התלונות הן אנונימיות.

יוליה מלינובסקי: מה לגבי אופן העסקה?

יניב כהן: זה כבר בחירה של המפעלים עצמם.

יניב כהן: יש מפעלים שבוחרים לעשות את זה על ידי נותני שירות, על ידי כוח אדם, ויש מפעלים שמעסיקים בעצמם.

יוליה מלינובסקי: לפי הבדיקה שעשיתי, הרוב זה על ידי חברות כוח אדם.

עמיחי פילבר: הנושא של רבנות הכשרות הארצית עלה בהרחבה בדוח מבקר המדינה בשנת 2017.

עמיחי פילבר: אחת הבעיות עם רבנות הכשרות הארצית זה שצריך לשלוח מפקחים לכל רחבי הארץ, צריך להחזיק רכבים, יש הוצאות של נסיעה.

עמיחי פילבר: הפרקטיקה שהייתה נהוגה בעבר, יכול להיות שגם נהוגה היום, זה שמעבר לאגרה ולשכר המשגיח שמשלם כל עסק העסקים גם נדרשים לשלם אגרה נוספת כדי לכסות את העלויות הנוספות של המרחק.

עמיחי פילבר: מבקר המדינה הוציא על זה ביקורת.

עמיחי פילבר: ישבנו וניסינו לבנות אגרות מסודרות בתהליך שהתקדם עם משרד האוצר, רק באיזה שהוא שלב הוא נתקע.

עמיחי פילבר: היום אני לא יודע אם גובים את האגרות או לא גובים.

עמיחי פילבר: יכול להיות שהסיבה לכך שהמערך הזה הוא מערך שעובד בגירעון זה שלא גובים את אותן אגרות.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי, גובים אגרות?

עמיחי פילבר: זה המשרד לשירותי דת.

יוליה מלינובסקי: העובדים של מועצות דתיות הם עובדי מדינה?

יוליה מלינובסקי: מה הסטטוס החוקי שלהם?

יגאל עם-פז: עובד מועצה דתית הוא אינו עובד מדינה.

יגאל עם-פז: המועצות הדתיות הם תאגידים שהוקמו על פי חוק.

יגאל עם-פז: הם דומים מאוד לרשויות המקומיות, רק שבשונה מהרשויות המקומיות שאחראיות על כל השירותים המוניציפאליים המועצה הדתית אחראית לספק אך ורק שירותי דת לתושבי אותה - -

יוליה מלינובסקי: עובד מועצה דתית הוא עובד ציבור?

יגאל עם-פז: הוא עובד ציבור, הוא לא עובד מדינה.

יגאל עם-פז: מעמדו דומה לעובד רשות מקומית, רק עם כמה הבדלים מתחייבים.

יוליה מלינובסקי: אם בן אדם עובד במועצה דתית בתפקיד מסוים ונוסע במקביל לעסוק בשחיטה באופן פרטי בחו"ל, הוא צריך לקבל אישור ממישהו?

יגאל עם-פז: הוא צריך לקבל אישור לעיסוק נוסף.

יגאל עם-פז: במסגרת הבדיקה הזאת גם צריך לבדוק שאין ניגוד עניינים בין התפקיד הנוסף שלו לבין התפקיד שלו במועצה הדתית.

יגאל עם-פז: למיטב ידיעתי יש גם חוזר מנכ"ל של המשרד לשירותי דת שאוסר על העובדים במערך הכשרות לעבוד במקביל לעיסוקם בגופי כשרות פרטיים.

יוליה מלינובסקי: ומה אם יש כזה מצב?

יוליה מלינובסקי: יש לי פה דוגמה של עובד של מועצה דתית שנושא בהרבה מאוד תפקידים וגם נוסע לחו"ל כל הזמן כדי להכשיר מפעלים לבד"צים פרטיים.

יגאל עם-פז: צריך לבדוק את זה.

יוליה מלינובסקי: האם למיטב הבנתך בן אדם צריך לדווח על ההכנסות שלו מעיסוק נוסף?

יגאל עם-פז: כן.

יוליה מלינובסקי: על מישהו שהוא עובד ציבור חלות חובות מתוקף זה שהוא עובד ציבור.

יוליה מלינובסקי: אם הוא מתעסק בעבודה נוספת הוא צריך לקבל על זה אישור, נכון?

יוליה מלינובסקי: אסור לו להתעסק במשהו שעלול ליצור ניגוד אינטרסים, נכון?

יגאל עם-פז: נכון.

יוליה מלינובסקי: יש בבאר שבע בית ספר לשחיטה שמי שעומד בראשו הוא הרב מיכאל כהן, עובד המועצה הדתית באר שבע, ומי שנמצא בצוות שלו הוא יהודה סרוסי שגם עובד במעצה הדתית בבאר שבע.

יוליה מלינובסקי: הם שני האנשים היחידים שמוסמכים להעביר מבחן מעשי.

יוליה מלינובסקי: כל שוחט שרוצה לנסוע לחו"ל צריך לעבור דרכם.

יוליה מלינובסקי: אגב, לפי נוהל הרבנות צריכים להיות במבחן המעשי שלושה.

יוליה מלינובסקי: פה יש רק שניים - לוקה בחסר.

יוליה מלינובסקי: לאחרונה הרב מיכאל כהן בילה הרבה מאוד זמן בחו"ל בהכשרת מפעלים לבד"צים פרטיים.

יוליה מלינובסקי: יש פה סיפור עם האישור, אם הוא קיבל אישור ממישהו, יש פה סיפור עם ניגוד האינטרסים, יש פה בעיה עם המבחן המעשי, ויש את הסיפור של מס הכנסה, אם מישהו דיווח על ההכנסות האלו.

יוליה מלינובסקי: ממה שידוע לי זאת לא הייתה הנסיעה הראשונה או האחרונה.

יוליה מלינובסקי: פורסם תחקיר ב-News1 על כל מה שמתנהל שם.

יוליה מלינובסקי: אתם ברבנות קיבלתם תלונות מהשוחטים שטוענים שיהודה סרוסי דורש כסף במזומן, שהוא דורש מהאנשים ללמוד אצלו למרות שאסור שיהיה קשר בין התלמיד למורה.

יוליה מלינובסקי: קיבלתם את התלונות האלה אבל משום מה לא פעלתם בנושא.

יוליה מלינובסקי: אגב, יהודה סרוסי, למיטב ידיעתי, וגם מיכאל כהן מעולם לא עברו מבחן עיוני ומעשי ובכל זאת עושים מבחנים לאנשים, לראשי צוותים.

יוליה מלינובסקי: מי שעשתה את התחקיר הזה היא העיתונאית הנפלאה איילת פישביין.

רפאל יוחאי: אני מציע שאת כל מה שנאמר פה בתחום הפלילי יתנו למי שבסמכותו לבדוק את זה.

רפאל יוחאי: כל מה שקשור במועצה הדתית הוא בסמכות המשרד לשירותי דת, וכל מה שקשור להסמכה ולידע - הרבנות הראשית.

יוליה מלינובסקי: הרב מיכאל כהן שנמצא ברשימה של 600 השוחטים שנשלחים לחו"ל עבר הסמכה גם בכתב וגם במעשי?

רפאל יוחאי: אני מניח שכן, אבל אני לא יודע.

יוליה מלינובסקי: גם הוא וגם סרוסי נמצאים ברשימה בתור בודקי חוץ.

יוליה מלינובסקי: הם מעבירים מבחנים לראשי צוותים כשהם בעצמם לא ראשי צוותים.

יוליה מלינובסקי: איך הם יכולים לעשות מבחן לראשי צוותים?

רפאל יוחאי: אני יודע שהם מאוד ותיקים בתחום השחיטה ושהם מכירים את כל מקצועות השחיטה.

רפאל יוחאי: אני לא יודע לגבי הסטטוס שלהם.

יוליה מלינובסקי: כדי שרופא יהיה מומחה הוא צריך לעבור מבחן.

רפאל יוחאי: אני אבדוק את זה.

עמיחי פילבר: כשניהלתי את המחלקה הזאת לא היה דבר כזה שרבנים אחרים הכשירו ושחטו, הכל היה פנימי.

עמיחי פילבר: אני כמנהל המחלקה הייתי נוכח בכל הבחינות האלו.

עמיחי פילבר: היו רבני מחלקה שהייתה להם התקשרות מסודרת עם הרבנות הראשית לישראל.

עמיחי פילבר: כדאי לבדוק איך זה השתנה והגיע למצב הזה.

עמיחי פילבר: אחת הבעיות המרכזיות של מערכת הכשרות במדינת ישראל זה שאין הפרדה בין הצד המינהלי של המערכת לבין הצד ההלכתי של המערכת.

עמיחי פילבר: אני טוען לאורך שנים, וזה מה שעשיתי במשרד לשירותי דת ומאז שהלכתי אין אף אחד שעושה את זה במקומי בגלל מדיניות מסוימת שמישהו דחף - שכל הנושא המינהלי של מערכת הכשרות במדינת ישראל צריך להיות מנוהל על ידי המשרד לשירותי דת.

עמיחי פילבר: אני גם ישבתי פה ברפורמה בכשרות כשהחלטתם להעביר את הכל לרבנות הראשית לישראל, כולל את האחריות על המועצות הדתיות בנושא הכשרות.

עמיחי פילבר: צעקתי את זה אז וגם עכשיו אני זועק את זה.

עמיחי פילבר: במשרד לשירותי דת יש אנשים שמגיעים מעולם המינהל, מעולם התפעול ומעולם המעשה.

עמיחי פילבר: האנשים החשובים מהרבנות הראשית הם אנשים שבאים מעולם של הלכה, מעולם של מומחיות הלכתית, והם צריכים לטפל בנושאים האלה.

עמיחי פילבר: כל עוד הנושא הזה לא יוסדר יהיו הרבה מאוד בעיות במערכת הכשרות בהרבה מקומות.

עמיחי פילבר: עם כל הכבוד לרב רפי ולמנכ"ל הרבנות הראשית, אין להם שום סמכות על עובד של מועצה דתית.

עמיחי פילבר: הם יכולים כמו כל אזרח אחר ללכת למשטרה ולהתלונן.

עמיחי פילבר: האחריות על עובדי מועצות דתיות נמצאת במשרד לשירותי דת.

עמיחי פילבר: צריך להיות שם אגף שמטפל בכל הנושא המינהלי של מערכת הכשרות.

עמיחי פילבר: באין מערך כזה, עובדי המועצות הדתיות ועובדי הכשרות יכולים להתנהל איך שהם רוצים.

ראובן זרקי: ראוי שהמדינה תיזום ותתפעל בית ספר לשחיטה.

ראובן זרקי: היעד זה שיהיה טוב לאזרח, הבעיה זה שיש היום רבנים מאובנים.

יוליה מלינובסקי: מה זה אומר?

ראובן זרקי: זה אומר שאין פתיחות למחשבה, אין התרעננות, הכל נשלט מלמעלה.

ראובן זרקי: ברגע שיורדת הוראה מלמעלה זה גורם לאנשים לסתום את הפה הרמטית.

ראובן זרקי: להפעיל איזה שהוא מנגנון שיכשיר זרימה של עובדים חדשים וייתן דם חדש למערכת - דבר בהחלט מבורך.

ראובן זרקי: בהרבה דברים שהרבנים המכהנים יוצאים נגדם בכל מיני ניירות עמדה, בכל מיני פשקווילים כאלה ואחרים הם עושים בדיוק ההיפך כשזה מגיע אליהם.

ראובן זרקי: דיברו, למשל, על מה שהשר מתן כהנא נתן ברפורמת הכשרות, על כך שרב עיר יכול לתת לעיר אחרת כשרות.

ראובן זרקי: אמרו שזה יהיה חורבן והרס חומת הכשרות בישראל.

ראובן זרקי: כשהרב הראשי של שלומי, הרב אלחרר, תפס בן אדם במחדלים בכשרות ולקח לו את התעודה, יומיים אחרי זה האדם הציג בפניו תעודה מהרב ישעיהו מייטליס, הרב של נהריה.

ראובן זרקי: זה חורבן הכשרות.

ראובן זרקי: כאשר מתן כהנא אומר את זה אומרים שזה חורבן הכשרות, אבל כשהרבנים בעצמם עושים את זה אז זה לא חורבן הכשרות, זה מותר.

ראובן זרקי: אם הרב יצחק יוסף כרב ראשי לישראל חושב שצריך שוחטים טובים, מן הראוי שאת כל הוותיקים שכבר ידיהם רועדות ועיניהם לא במיטבן הוא צריך להוציא ואז להכשיר דור חדש.

ראובן זרקי: הרב יצחק יוסף צריך לקבוע קריטריונים.

ראובן זרקי: במקום להגיד לסגור, פשוט להגיד: חבר'ה, אני מברך על היוזמה, אני חושב שצריך לתת קריטריונים כאלה ואחרים כדי שזה יהיה ברמה גבוהה כמו שצריך.

ראובן זרקי: אנחנו מדינה בת 74 שנים שהיו בה רבנים ראשיים לישראל בקדנציות השונות.

ראובן זרקי: כל אחד כשנכנס לתפקידו עשה סדר חדש, כאילו לפניו הכל היה טרפות ונבלות.

ראובן זרקי: בסוף אנחנו נמצאים במצב שראשת ועדה שהיא לא אישה ממאה שערים צריכה לתת מוסר לאלה שיושבים ברבנות, שהיא זאת שצריכה להגיד להם לעשות כשרות.

ראובן זרקי: זה פשוט לא יעלה על הדעת.

ראובן זרקי: חיברתי ספר שקוראים לו "משפט הזבח".

ראובן זרקי: כנגד חוות הדעת שלי על סמך הסרטות של תשעה חודשים בבית מטבחיים בחיפה היה יועץ משפטי של בד"ץ שציטט רק את שולחן ערוך.

ראובן זרקי: הוא לא ידע שיש שך, שיש ט"ז, שיש פרי מגדים, שיש טור בית יוסף, שיש רמב"ם.

ראובן זרקי: הוא בא ללמד אותי שחיטה כשהוא בעצמו לא עסק בחייו בשחיטה.

ראובן זרקי: זה מצב מאוד מצער שבו עומדים אנשים חילונים ומבקשים שיתנו להם כשר אבל הדתיים לא נותנים להם.

יוליה מלינובסקי: הדתיים חושבים שהם אוכלים כשר, אבל אחרי שדיברתי עם שוחטים - -

איתמר בן גביר: אי אפשר להגיד שכל עם ישראל אוכל טרף, זה לא יעלה על הדעת.

יוליה מלינובסקי: כל אלה שזועקים על כשרות וחורבן היהדות - -

איתמר בן גביר: שימי לב מה הוא אמר.

איתמר בן גביר: הייתה בעיה עם החמץ.

איתמר בן גביר: בגלל החוק שעבר פה - -

יוליה מלינובסקי: האנשים לא ידברו איתך בפנים גלויות, לא יחשפו את השמות שלהם, לא יתנו עדויות, אבל בשיחות סגורות הם יספרו לך דברים.

איתמר בן גביר: אני מכיר סיפורים יותר חמורים ממה שסיפרת, רק הבעיה שזה לא הפתרון.

יוליה מלינובסקי: כל עוד כל מערך הכשרות יהיה בידיים של עסקנים שמה שמעניין אותם זה ההנאה האישית שלהם ומעטפות הכסף - כך זה ייראה.

יוליה מלינובסקי: השוחט, המשגיח והכשרות מעניינים את התחת שלהם.

יוליה מלינובסקי: תראה איפה כולם גרים, באיזה וילות, באיזו הנאה.

איתמר בן גביר: אבל לא פתרנו את הבעיה.

יוליה מלינובסקי: צריך להעיף אותם.

יוליה מלינובסקי: תביא אנשים שבאמת הכשרות, הדת והערכים חשובים להם, לא מעטפות הכסף האלו.

יוליה מלינובסקי: אם סרוסי ומיכאלי פסלו מישהו, מה הוא יכול לעשות?

רפאל יוחאי: הוא יכול לערער אלינו או למועצה.

יוליה מלינובסקי: אין שום ערכאת ערעור שיכולה לדון אחרת כי רק בבאר שבע הם עוברים מבחנים.

יוליה מלינובסקי: בגלל שמדובר בהלכה אני גם לא יכולה ללכת לבית משפט כי בית המשפט יגיד לי שהוא לא מבין בהלכה.

רפאל יוחאי: אנחנו נבדוק את מה שנוכל לבדוק.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שאתה בן אדם מאוד הגון, אני יודעת שאתה מנסה לעשות ולעזור, אבל כנראה שהמערכת - -

רפאל יוחאי: מה שלא טוב במערכת צריך להיות מסולק מהמערכת.

רפאל יוחאי: אני לא מסכים עם זה שעם ישראל אוכל לא כשר.

רפאל יוחאי: אנחנו נמצאים יום יום בשטח, אנחנו רואים את הרבנויות המקומיות שעובדות במסירות נפש.

רפאל יוחאי: רובם מגיעים בקושי לפת לחם ורק בגלל יראת שמיים נותנים את השירות.

רפאל יוחאי: אותם אנשים שמנצלים את הרבנות כקרדום לחפור בו - דינם להסתלק.

יוליה מלינובסקי: ביקשתי מהרבה מאוד גורמים להגיע לפה.

יוליה מלינובסקי: זה שהם לא באו רק מראה שאנשים פועלים שלא בתום לב.

יוליה מלינובסקי: הזמנתי את שאול פרץ, את אשתו, את ראש מועצה כרמיאל.

יוליה מלינובסקי: ביקשתי שיגיע לפה גם הרב אילוז.

יוליה מלינובסקי: אני מבינה שהיו לו נסיבות שבגללן הוא לא הגיע, אבל במערך שלו יש עוד אנשים.

יוליה מלינובסקי: ביקשתי שיבואו עובדי ציבור מבאר שבע, חיפה, כרמיאל.

קריאה: המשרד לשירותי דת הוזמן?

יוליה מלינובסקי: הוזמן אבל סירב להגיע.

יוליה מלינובסקי: הכתבת מ-News1 שעשתה תחקיר ניסתה לדבר עם השר לשירותי דת, רק הוא לא היה מעוניין.

יוליה מלינובסקי: הפתעה לא טובה בשבילי, כי חשבתי שהתחקיר הזה יזעזע את המערכת - גם חשד לשוחד, גם כספים בשחור, גם ניגוד אינטרסים, גם נסיעות לחו"ל שלא ברור מי אישר, הכל מכל.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא מדברת על כך שאותם אנשים קשורים לש"ס ולאריה דרעי.

יוליה מלינובסקי: כל השמות שהזכרתי הם בני בית אצל אריה דרעי - כנראה צירוף מקרים.

יוליה מלינובסקי: רשות המסים, שמעתם פה דברים, עדויות, פניות.

יוליה מלינובסקי: יש אנשים שמוכנים לדבר על זה.

יוליה מלינובסקי: תעשו בדיקה.

יוליה מלינובסקי: מאוד קל לבדוק את זה, כי מדובר בשוק קטן, ריכוזי, שוק שמגלגל המון כסף.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת כרגע על מה שקורה בחו"ל, על ההסמכה של השוחטים בחו"ל, כי שני הבוחנים האלה עושים מבחנים מעשיים לשחיטה בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: תבדקו גם את הסיפור של העבודות הנוספות, אם האדם שעובד במועצה דתית באר שבע מדווח על ההכנסות שלו או לא.

יוליה מלינובסקי: כחברת כנסת אני צריכה פעם בשנה להגיש לכם דוח למרות שאני חיה ממשכורת נטו ואסור לי לעסוק בכל עיסוק אחר.

יוליה מלינובסקי: מס הכנסה דורש ממני להגיש דוח למרות שמה שיש לי בדוח זה טופס 106 שלי ושל בעלי.

יוליה מלינובסקי: פה יש מערב פרוע.

יוליה מלינובסקי: תבדקו את הסיפור של חברות כוח האדם שמעסיקות אחד את השני בצורה לא ברורה, בחשבוניות לא ברורות.

יוליה מלינובסקי: רשות התחרות, שמעתם את הדברים.

יוליה מלינובסקי: עכשיו שמעתם ממשרד הכלכלה שהרשימה של היבואנים יותר קטנה מ-31.

יוליה מלינובסקי: אנחנו פה באירוע.

יוליה מלינובסקי: אני דורשת שתיכנסו לנושא, תבדקו איך אותה חברה היא גם יבואן וגם נותנת שירות.

יוליה מלינובסקי: האם אין פה תיאום מחירים של שכר השוחטים?

יוליה מלינובסקי: אין פה תחרות.

יוליה מלינובסקי: האמת שלפי מה ששמענו פה עכשיו זה מאוד דומה לקרטל.

יוליה מלינובסקי: ההתנהלות שם היא כמו מאפיה, קשר שתיקה של כולם.

יוליה מלינובסקי: המשרד לשירותי דת צריך לבדוק באופן דחוף את העניין של העסקה של הרב מיכאל כהן.

יוליה מלינובסקי: האם מישהו אישר לו אי פעם את הנסיעות לחו"ל?

יוליה מלינובסקי: מי אישר?

יוליה מלינובסקי: מתי אישר?

יוליה מלינובסקי: באיזו תדירות הוא נוסע?

יוליה מלינובסקי: הוא עובד ציבור.

יוליה מלינובסקי: מיכאל כהן ויהודה סרוסי אף פעם לא עברו שום מבחן ומשמשים כבודקי חוץ שמסמיכים ראשי צוותים.

יוליה מלינובסקי: תבדקו את עצמכם.

יוליה מלינובסקי: הם גם גובים כסף על ההכנה למבחן שהם בעצמם מעבירים שזה דבר שאסור על פי הנהלים של הרבנות.

יוליה מלינובסקי: ברפורמת הכשרות מאוד הקפדתי ודאגתי לזכויות הסוציאליות של המשגיחים, דאגתי שאנשים לא ייפגעו, שיהיה איזה שהוא מעגל.

יוליה מלינובסקי: גם פה אני דורשת, אני מבקשת.

יוליה מלינובסקי: משרד הכלכלה, יש לכם הרי בדיקה של תנאי העסקה של אנשים, את החובה בעמידה בתנאים סוציאליים, נכון?

דני טל: יש בזרוע העבודה.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת מזרוע העבודה להיכנס לתחום הזה של תנאי העסקה של השוחטים והמשגיחים בתחום הבשר והעוף, כי אני מקבלת הרבה מאוד תלונות על תנאי העסקה שלהם.

יוליה מלינובסקי: האנשים עובדים בעבודה מאוד לא פשוטה מבחינה פיזית ומבחינה רגשית.

יוליה מלינובסקי: אנחנו שומעים שהם מועסקים רע, שאין להם עוגן.

יוליה מלינובסקי: הוא עכשיו יסתום את הפה למרות שהוא מועסק בצורה לא נורמאלית, ואם הוא יפתח את הפה וידבר יזרקו אותו, יפטרו אותו.

יניב כהן: אני חושב שבחלק של העופות לא צריכות להיות תלונות.

יניב כהן: אם יש, נשמח לטפל.

יוליה מלינובסקי: אני מאוד אשמח לקבל את ההתייחסות של הרב אילוז לשאלות ששאלתי אותו, כי על השחיטה של הבקר בארץ בכלל לא קיבלנו תשובות.

יוליה מלינובסקי: זה הזוי שאנחנו מקיימים דיון בכנסת וזה המצב.

יוליה מלינובסקי: אנחנו יוצאים לבחירות.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להודות לכל האנשים שבאופן תדיר היו מגיעים לישיבות.

יוליה מלינובסקי: אני כבר מכירה אתכם באופן אישי ומאוד מעריכה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה, לצוות הוועדה, לייעוץ המשפטי, כי עשינו פה עבודה מאוד לא סטנדרטית וקשה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו טיפלנו בתחום התשתיות, אם בנושא המטרו, הפרויקט שעולה 166 מיליארד שקל, אם בתחום שירותי הדת במדינת ישראל.

יוליה מלינובסקי: גילינו פה דברים שלא נגעו בהם מקום המדינה.

יוליה מלינובסקי: העלינו פה גם את הנושא של ממלאי מקום ראשי ערים, את הנושא של כשרות, את הנושא של נישואים אזרחיים, את הנושא של מועצות דתיות, את נושא הבשר, את מה שנוגע ליום יום של החיים של אזרחי ישראל.

יוליה מלינובסקי: אם כאישה חילונית, עולה חדשה מאוקראינה הצלחתי לטפל בנושא של שירותי הדת במדינת ישראל ולשפר בקצת, לעזור בקצת, לתקן במשהו - אדרבה ואדרבה.

יוליה מלינובסקי: אני לא אומרת לכם שלום, אני אומרת לכם להתראות, ניפגש בכנסת הבאה ונמשיך לטפל בכל הנושאים שעלו על סדר היום.

יוליה מלינובסקי: סיכום הדיון הזה יצא בימים הקרובים.

יוליה מלינובסקי: שוב פעם, זה לא סוף, אנחנו עלינו פה היום על הרבה מאוד נקודות שאני מאמינה שאנחנו עוד נשמע עליהן בהמשך.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לכולכם.