ועדת המשנה לענייני עורף, כנסת 24, פרוטוקול מספר 4, 2022-02-14 10:00

נירה שפק: בוקר טוב לכולם, על פי הוראת סעיף 120ב(2) לתקנון הכנסת הדיון אינו חסוי.

נירה שפק: נעבור לנושא הדיון: לטובת מי שמאזין לנו – ויש לא מעט כאלו – ולטובת המשתתפים פה, הדיון הזה הוא חלק מתוכנית היערכות העורף לחירום.

נירה שפק: קצת רקע כללי: רקע לכל מי שפה וכל מי ששומע אותנו.

נירה שפק: תוכניות לפינוי יישובים בצפון ובדרום נדונו לאורך השנים.

נירה שפק: דוח מבקר המדינה מאוגוסט 2020, שפורסם באוקטובר 2020 התריע על כך שלמרות שהיו החלטות מ-2014 בתום מבצע "צוק איתן" שיש להכין תוכנית לפינוי יישובים באחריות המדינה – התריעו שלאור הממצאים של הדוח, בהינתן זמן אמת וזמן פקודה, התוכנית לא תצא לפועל.

נירה שפק: בתוכנית פירטו את כל הפערים שיש בתוכנית.

נירה שפק: אני ממליצה לכל העוסקים במלאכה ולכל נותני השירות לקרוא את הדוח.

נירה שפק: מבצע שומר החומות לא היה צריך לתפוס את מדינת ישראל בהפתעה.

נירה שפק: מבצע שומר החומות לא היה צריך ליצור משבר אמון בקרב תושבי עוטף עזה החיים ביישובים סמוכי הגדר.

נירה שפק: בחודש מאי 2021 תושבים התפנו מהיישובים.

נירה שפק: לא אושרה ולא הופעלה על ידי המדינה שום תוכנית, ולא משנה איך קראו לה – "מלונית", "מלון אורחים", "מרחק בטוח" – לא אכפת לי מה השם שנקבע, מפריע לי שזה לא הופעל.

נירה שפק: מאז שנת 2014 התושבים חיו באשליה שהכול סגור מכיוון שברמות השונות אמרו להם שיש תוכנית.

נירה שפק: שלחו את התושבים לעשות תיאומים מול גופים לפחות פעם בשנה.

נירה שפק: ההנהגות של היישובים והקיבוצים ערכו פגישות.

נירה שפק: אני שמה רגע את העיר שדרות בצד, על המורכבות שלה.

נירה שפק: הייתי חלק מהתחקיר המתואר, הייתי מפקדת גזרה באוגדת עזה, הייתי גם זו שהציגה את התחקיר ברמות השונות.

נירה שפק: אני מכירה אותו לפרטיו, כולל מדרגות הפינוי.

נירה שפק: בזמן פקודה שום דבר לא בוצע וזו השורה התחתונה.

נירה שפק: בזמן אמת, כשהציבור נזקק למענה – היה כאוס.

נירה שפק: לא ניתנה פקודה להפעלת תוכנית.

נירה שפק: בזמן שומר החומות, לאור שאילתה שלי בכנסת, המונח "פקודה" הפך ל-"רעיון", נאמר שכל תושב ביישוב צמוד גדר יקבל 250 שקלים פיצוי כפול מספר הימים של המבצע.

נירה שפק: הוצג תקציב, הוצג סטטוס שהכספים יועברו עד רמת אחרון התושבים, בפועל זה לא קרה.

נירה שפק: אין כאן האשמה כלפי אף אחד חוץ מהממשלה.

נירה שפק: אנחנו אלו שצריכים לבקר.

נירה שפק: עד היום יש אצלי פניות של עשרות תושבים שמחזיקים קבלות ביד ולא פוצו.

נירה שפק: עד היום יש לי פניות של אתרים שקלטו ולא הועבר אליהם התקציב, למרות שבדיון הקודם עדכנו אותנו שסגרו את החשבונות עם כולם, מסתבר שזה לא נכון.

נירה שפק: גם על זה ארצה לשמוע.

נירה שפק: בדיון הקודם הוצגה תוכנית שקיבלה אישור עקרוני של שר הביטחון, לא הוצגו בה מצבי הביניים ולצערי השיח גלש לאמירה חשובה אך לא רלוונטית לדיון – השאלה אצל מי יחנה הכסף.

נירה שפק: אני אומרת, איני מקבלת שום שיחה לגבי איפה יחנה הכסף, אנחנו נתעסק בתוכן.

נירה שפק: נפתח במצע, לפני כן ניתן ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון להגיד את דבריו, לאחר מכן רח"ל יציגו את מה שהתבקשו להציג על פי תוכנית.

נירה שפק: כתוב שהיא אושרה עד הרמות השונות, ביקשתי לראות את תהליך האישור.

נירה שפק: התקדמות התוכנית של פינוי אזרחים מול השלטון המקומי, הארגונים המרכזיים וראשי רשויות.

נירה שפק: פירוט הדיאלוג שהתקיים מאז הועדה עם היישובים.

נירה שפק: אני אומרת כאן, גילוי נאות, עברתי את היישובים של העוטף ודיברתי עם ההנהגות והתושבים כדי לדעת סטטוס ודקרתי יישובים (ביטוי כמובן).

נירה שפק: ביקשתי את התייחסות הביטוח הלאומי שהיה חלק מהתהליך, בדיון הראשון הצגתי את זה.

נירה שפק: רם בן ברק, בבקשה.

ועדת החוץ והביטחון): תודה רבה, גבירתי, יושבת-ראש ועדת המשנה למוכנות העורף, אין ספק שנושא הדיון הוא קריטי, פינוי אוכלוסיות מאפשר לצה"ל חופש פעולה ומאפשר לשמור על שלום התושבים.

ועדת החוץ והביטחון): מדובר באתגר גדול שאנחנו מדברים עליו הרבה, יש תוכניות בנושא גם לדרום הארץ וגם לצפונה.

ועדת החוץ והביטחון): אגיד ביושר שבזמן אמת לא עמדנו במשימה.

ועדת החוץ והביטחון): התפקיד שלנו, כמו שאמרה חברת הכנסת נירה, זה לראות שמפיקים את הלקחים, סוגרים את הפערים מהפעם הקודמת ומשקמים את יחסי האמון עם האזרחים שפונו ועם בתי ההארחה שקלטו.

ועדת החוץ והביטחון): בנוסף, ולא פחות חשוב, שברגע האמת הבא נהיה מוכנים ונדע להפעיל את זה בנחישות, לקבל את ההחלטה בזמן ולממש אותה בצורה חלקה.

ועדת החוץ והביטחון): זאת המשימה שלנו ושל הממשלה, וזה התפקיד שלנו – לוודא שהדבר הזה מתבצע ושלא נמצא את עצמנו באותו מצב.

ועדת החוץ והביטחון): אני מברך אותך על קיום הדיון.

נירה שפק: תודה רבה, אני רוצה לעדכן אותך שבדיון הראשון שערכנו בנושא, בדגש על היערכות לאנשים עם מוגבלויות, הופתענו שנינו לראות ששמונה שנים לא היו תקנות ובגלל זה משרדי הממשלה אמרו, שר הביטחון חתם שבוע אחרי על התקנות, והיום כבר השנייה אושרה בוועדת העבודה והרווחה.

נירה שפק: יש התחייבות של יושב-ראש הוועדה שעד סוף המושב יאושרו כל חמש התקנות.

נירה שפק: נראה שלא סתם אנחנו יושבים לאנשים - - -

ועדת החוץ והביטחון): זה אומר שעדיין סופרים אותנו.

נירה שפק: כן, לא ניתן להם שלא לספור אותנו.

עופר ששון: (מלווה דבריו בהקרנת מצגת) שלום לכם, שמי עופר ששון, נציג רח"ל.

עופר ששון: אלו הנושאים שנתבקשנו להתייחס אליהם.

עופר ששון: מבחינת, אנחנו מדברים על שתי תוכניות, תוכנית צבאית ותוכנית אזרחית.

עופר ששון: התוכנית הצבאית "מרחק בטוח" מאושרת רמטכ"ל ומאושרת שר הביטחון.

עופר ששון: בסך הכול התוכנית נותנת מענה לתכלית צה"ל.

עופר ששון: אם תרצו, אלי ממשרד הפנים יציג את התוכנית בצורה יותר מפורטת, הוא נערך לזה ויציג זאת בצורה מפורטת.

עופר ששון: מבחינתנו, בפינוי הצבאי, הדברים מתקדמים בסדר גמור.

עופר ששון: הנושא האזרחי: אנחנו רואים עין בעין עם ראשי הרשויות את כל הנושא הזה.

נירה שפק: מה שם התוכנית האזרחית?

עופר ששון: "מרחק בטוח".

נירה שפק: יש "מרחק בטוח" צבאי ו-"מרחק בטוח" אזרחי.

עופר ששון: נכון.

עופר ששון: בסך הכול יש התקדמות גם מול האוצר.

עופר ששון: במקביל לדיון שלנו מתקיימת ישיבה של ועדת השרים לענייני העורף.

עופר ששון: אנחנו מקווים שאולי גם זה יביא לשינוי ולסגירה סופית של התוכנית.

עופר ששון: נכון לרגע זה משרד האוצר לא מאשר את ההתקשרות המקדימה של רשויות העוטף כחלק מהיערכותם להפעלת תוכנית פינוי.

עופר ששון: (נכון לפינוי צבאי ואזרחי כאחד).

ועדת החוץ והביטחון): מה זה אומר?

ועדת החוץ והביטחון): אם, לדוגמה, כפר עזה מפונה לבית הארחה בניצנה אז יש התקשרות - - -

נירה שפק: כמו כל חוזה שצריך.

עופר ששון: כמו כל חוזה, יש חוזים נצורים, זה חוזה נצור שחלק מבתי ההארחה רוצים כסף עבור זה.

ועדת החוץ והביטחון): הם רוצים את הכסף עכשיו?

נירה שפק: התחייבות, התחייבות.

עופר ששון: התחייבות.

ועדת החוץ והביטחון): זה אומר שהאוצר לא צריך להוציא כסף כעת אלא להתחייב לשלם בעת הצורך.

ועדת החוץ והביטחון): את זה הוא לא מוכן לעשות?

עופר ששון: כרגע לא.

ועדת החוץ והביטחון): יש כאן נציג של משרד האוצר?

נירה שפק: משרד האוצר אמור להיות בזום.

קריאה: הנציגה הרלוונטית היחידה במשרד האוצר שיודעת להתייחס נמצאת ברגע זה בישיבת ועדת השרים לענייני העורף.

נירה שפק: זו תשובה, אני רוצה לומר שתשובות כאלה לא מקובלות עלי.

נירה שפק: אני לא מכירה אנשים שהם בלעדיים.

נירה שפק: דיברתי עם עוזרת שר האוצר.

נירה שפק: בדוק בבקשה עם איילה, צריך להיות כאן נציג בזום.

נירה שפק: לא מקובל עלי שנציגי משרדים לא מגיעים, לא יקרה יותר.

נירה שפק: לא ישאירו לי הודעה ב-22:00 שיש דיון אחר.

נירה שפק: אנשים לא קוראים בקפה.

נירה שפק: האזרחים סומכים עלינו שאנחנו עובדים בשבילם וככה לא מתנהגים.

נירה שפק: אני בכוונה מעירה על זה, זה גובל בחוצפה.

עופר ששון: הדבר השני שהוא די ברור וגם סוכם עם האוצר הוא שברגע שתהיה החלטת קבינט אז האזרחים ישופו.

עופר ששון: מהרגע שהקבינט יחליט שמקטינים את - - -

נירה שפק: רגע, אלו דיונים אינטימיים, אנחנו למודי לקח.

נירה שפק: להגיד "אזרחים ישופו" אמרו ב-2014, 2017, 2018, וכן למבקר המדינה ב-2020.

נירה שפק: בשורה התחתונה בכל המקומות האלו אזרחים לא שופו.

נירה שפק: בשומר החומות יש עד היום אזרחים שמחזיקים בחשבוניות למרות שיש את השאילתה ואת ההתייחסות, פרוטוקול של הכנסת בו נאמר שזה יינתן.

נירה שפק: בבדיקה שלי ביישובים שקלטו לא התקבלו.

נירה שפק: אקח את שדות ים, שדות ים קלט תושבים של זיקים.

נירה שפק: עד היום, פברואר 2022, ממאי 2021 המוסד שקלט, האכיל, ניקה – לא קיבל את הכסף.

נירה שפק: הנתון הזה מעודכן ובדוק נכון לאמש.

נירה שפק: יותר מכך, הממשלה שלחה אותם לגוף פילנטרופי כדי שיבקשו ממנו.

נירה שפק: ממתי ממשלה שולחת לגוף פילנטרופי?

נירה שפק: אולי נערוך את הדיון מול הגופים הפילנטרופיים?

נירה שפק: להגיד "יהיה בהמשך" - - -

עופר ששון: אני אגיד משהו רק כדי לסדר את הדברים.

נירה שפק: יש לנו את נציגת התנועה הקיבוצית, מה את יודעת על המקרה הזה?

הדס ילין דניאלי: אני הדס, אני המשנה למזכ"ל התנועה הקיבוצית.

הדס ילין דניאלי: אני אחראית על המוקד של כל המרחב הכפרי, אנחנו העורף של ראשי המועצות שיושבים כאן לצדי.

הדס ילין דניאלי: אני מדברת ספציפית על קיבוץ שדות ים.

הדס ילין דניאלי: כבר 15 שנים שאנשים מתפנים אליהם כל פעם שיש אירוע בטחוני.

הדס ילין דניאלי: בשומר החומות הם אירחו 188 אנשים למשך עשרה ימים.

הדס ילין דניאלי: כולם קיבלו שיפוי, שדות ים לא.

הדס ילין דניאלי: אנחנו עד היום רודפים.

הדס ילין דניאלי: היינו ברח"ל, במשרד הביטחון, היינו בכל מקום ונכון להיום בבוקר הפנו אותנו לקרן פרטית.

ועדת החוץ והביטחון): מה אמרו לכם לגבי הסיבה?

הדס ילין דניאלי: "לא באתם בזמן, נגמר הכסף".

עופר ששון: אני רוצה להסביר - - -

נירה שפק: אני העליתי את הנושא הזה.

נירה שפק: כשאתה בא ואומר משפט – ואנחנו מכירים, שירתנו ביחד – - - -

עופר ששון: אני יודע, תאמיני לי, אני רק רוצה להגיד את הדברים.

עופר ששון: הסיפור היה כך: לא הופעלה תוכנית "מלונית" שעליה אמור להחליט הדרג המדיני.

עופר ששון: לאחר מספר ימים ישב שר הביטחון עם ראשי הרשויות, שמע את העמדות, אמר שלא מעניין אותו כלום ואמר לרח"ל להפעיל מיד, לא משנה מה, לאסוף מהיקב ומהגורן ותפעילו עכשיו ותתנו איזה מנגנון לפינוי התושבים.

עופר ששון: אותם תושבים שהתפנו ביום או יומיים הראשונים לא קיבלו, כי מהרגע ששר הביטחון החליט ושם לכך תקציב אז מהיום הרביעי כל מי שיצא - - -

גדי ירקוני: גם מי שיצא קודם קיבל.

נירה שפק: גם מי שיצא קודם, עופר, אני בקיאה בנתונים.

עופר ששון: אני יכול לספר לך מה אנחנו שילמנו.

עופר ששון: אנחנו שילמנו מהרגע שהוחלט וניתן תקציב, אנחנו הפעלנו את המנגנון ושיפינו אותו.

עופר ששון: נוצר מצב, אני לא מתכחש לזה - - -

ועדת החוץ והביטחון): מה פירוש "שיפינו"?

ועדת החוץ והביטחון): אם עכשיו, לדוגמה, תושב קיבוץ זיקים הגיע לשערי שדות ים, דפק בשערי הקיבוץ ואמר: "באתי, יורים עכשיו בעזה, באתי אליכם".

ועדת החוץ והביטחון): אוקיי, הקיבוץ קיבל אותו – אני חושש שאולי הוא לא יקבל אותו בפעם הבאה אבל נשים את זה בצד – קיבל אותו יפה כמו שקיבוץ יודע, ואז נגמרה המלחמה.

ועדת החוץ והביטחון): הקיבוצניק, לדבריך, קיבל שיפוי של 250 שקלים ליום.

עופר ששון: לא.

הדס ילין דניאלי: לא, הוא לא קיבל.

עופר ששון: המנגנון היה - - -

ועדת החוץ והביטחון): קיבל ארבעה ימים אחרי, זה לא - - -

עופר ששון: המנגנון היה שראשי הרשויות הם אלו שניהלו את הפינוי.

עופר ששון: ראשי הרשויות הם אלו שפינו את התושבים ואנחנו שילמנו לפי הדיווח שלהם.

ועדת החוץ והביטחון): למי שילמתם?

עופר ששון: לראשי הרשויות.

ועדת החוץ והביטחון): ומה ראשי הרשויות עשו עם זה?

גדי ירקוני: חילקנו לתושבים הכול.

ועדת החוץ והביטחון): ומה התושבים עשו עם זה?

הדס ילין דניאלי: בשדות ים המועצה אומרת שהם נתנו את מה שיש להם ולא נשאר יותר כסף.

ועדת החוץ והביטחון): אני רוצה להבין - - -

נירה שפק: אני אסביר.

ועדת החוץ והביטחון): שנייה, אשאל ולפי זה אדע אם אני מבין, בסדר?

ועדת החוץ והביטחון): אם אני מבין נכון משלמים לתושב - - -

עופר ששון: לא, לא - - -

ועדת החוץ והביטחון): משלמים למועצה, המועצה משלמת לתושב והתושב משלם לאירוח.

נירה שפק: אני אסביר לך, רם, אני אסביר את התהליך שחקרתי.

נירה שפק: יש כמה שלבים לדבר הזה: באו לראשי הרשויות ואמרו להם שיש תקציב ובנוסף אמרו שהוא גמיש – וזו התקלה הראשונה.

נירה שפק: התקציב היה צריך להיות ליישובים סמוכי גדר.

נירה שפק: דבר נוסף, הוא ניתן בחסר.

נירה שפק: אם סופרים את היישובים סמוכי הגדר, כפול מספר הימים, כפול 250 שקלים – חסר תקציב.

נירה שפק: הדבר השני שנעשה: אמרו לראשי רשויות לסגור מקומות.

נירה שפק: סגרו מקומות, חלק פונו במרוכז, תושבים שפונו בבודד לא קיבלו.

נירה שפק: אם אתה ואני הלכנו עכשיו למלון באילת כי לא היה מקום או כי לא ידעתי שיש מקום ייעודי – לא קיבלתי כסף.

נירה שפק: השורה התחתונה היא שיש גופים שלאור הסיכום של 2014 הייתה תוכנית.

נירה שפק: לתנועה הקיבוצית יש תוכנית לאן כל יישוב יכול ללכת.

נירה שפק: אנשים עושים תיאומים פעם בשנה, הלכו לשדות יום אוטומטית.

נירה שפק: למה שדות ים?

נירה שפק: שדות ים זה מתקן מארח, הוא גם הוציא אורחים כדי לקלוט אותם.

נירה שפק: זה בעצם הפסד כפול.

נירה שפק: קיבוץ אחר שליוויתי – עין גדי – קיבל מאוחר אבל קיבל.

נירה שפק: לכן לא ברור לי.

גדי ירקוני: אם שר הביטחון נתן הנחייה בצורה - - -

נירה שפק: רגע, הדס בזכות דיבור.

הדס ילין דניאלי: המצב בשומר החומות היה כאוטי.

הדס ילין דניאלי: הגיע כסף לרשויות, בחלקן הייתה תוכנית סדורה וניתן למארח.

הדס ילין דניאלי: בחלק מהמקומות זה לא הספיק ונתנו למי שבא באותו הרגע.

הדס ילין דניאלי: נגמר המבצע, יום אחרי ביקשנו את הכסף עבור שדות ים, אפילו לא חשבו שצריך תוך כדי.

הדס ילין דניאלי: המועצה אמרה שנגמר הכסף.

הדס ילין דניאלי: אנחנו רצים בין המועצה לבין רח"ל כבר עשרה חודשים.

הדס ילין דניאלי: זה נושא שאני מתעסקת בו כל שבוע.

נירה שפק: אני רוצה לעצור את הנושא הפרטי כי זו רק דוגמה להוכיח למה כשעופר אומר שאין אישור להתקשרות ואין תוכנית אז יבואו הגופים ויגידו: "סליחה, התבלבלתם, כבר נכווינו פעם ולא יקרה שוב".

נירה שפק: עופר, הערה.

עופר ששון: אני רוצה להסביר: המנגנון היה שאנחנו מעבירים כסף לראשי הרשויות.

עופר ששון: אנחנו מנסים להוביל תוכנית גם דרך ועדת השרים שכל מפונה יהיה משופה, כל מפונה.

עופר ששון: אנחנו מכוונים גם שסכום השיפוי יעלה על 250 שקלים.

עופר ששון: זה גם מחייב אותנו לשנות את החלטת הממשלה "מלון אורחים" שאנחנו עוסקים בה.

עופר ששון: כרגע זה נדון בוועדת שרים ואני מקווה שזה הכיוון שיהיה שם.

עופר ששון: בסך הכול, אני חייב לומר שאנחנו רואים את הנושא עין בעין עם ראשי הרשויות.

עופר ששון: אנחנו חושבים שזו תוכנית מצוינת, אנחנו רוצים לקדם אותה בכל דרך אפשרית, אני חושב שזה הדבר היחידי, זו התוכנית היחידה שיצאה לפועל.

עופר ששון: שנים אנחנו מדברים בעוטף עזה על כל מיני דברים וזו התוכנית – שהייתה עדיין סוג של אלתור בשומר החומות – אבל זה הבסיס לתרחישים הבאים.

עופר ששון: זהו, זה מבחינתנו, אם אתם רוצים שאלי ממשרד הפנים יציג את התוכנית המוסדרת יותר מהבחינה הצבאית אז - - -

נירה שפק: אני אתייחס שוב, השאלה היא אל משרד הביטחון לפני שאנחנו עוברים לגופים הממשלתיים האחרים.

נירה שפק: אני חייבת לומר שהתוכנית, יש בה מילים, ארבעת השקפים הראשונים הציגו דברים שאנחנו מכירים.

נירה שפק: "מתקיים דיאלוג רצוף", בעיני זו מילה מכובסת.

נירה שפק: מה זה "דיאלוג רצוף"?

נירה שפק: אני לא באתי לנהל פה דיאלוגים בחשיכה.

נירה שפק: אני באה לקבל סטטוס תוכנית.

נירה שפק: הנושא השני: המנגנון התקציבי.

נירה שפק: לפני שאתם אומרים אם האוצר אישר או לא אישר האם יש לכם הערכה של התקציב?

נירה שפק: מן הסתם אם באתם לאוצר יש היקף שכזה והוא לא הוצג כאן.

נירה שפק: זה כולל התייחסות לתרחיש הייחוס לפי כמה זמן.

נירה שפק: בדיון הקודם נאמר שזה עודכן מ-250 ל-320 שקלים לנפש ואנחנו מברכים על העדכון.

נירה שפק: מה העלות התקציבית ואיך פרסתם אותה, זה נשמח לשמוע.

נירה שפק: הדבר השלישי שאני רוצה לקבל הוא הפירוט ואם את הפירוט.

נירה שפק: וכמו שביקשתי בדיון הקודם, התייחסות למצב הביניים.

נירה שפק: עכשיו ייפול טיל, מה קורה?

נירה שפק: מה המענה?

נירה שפק: האם משרד הביטחון הגדול – שאנחנו מכירים את התקציב שלו, כי אנחנו יושבים בוועדת החוץ והביטחון, וגם בוועדת הכספים – ערוך לשלב הביניים.

נירה שפק: אני מבקש לענות לארבע השאלות.

עופר ששון: אתחיל מהסוף כי אני חושב שזו השאלה החשובה ביותר.

נירה שפק: נכון, יותר דחופה.

עופר ששון: כרגע, אני אומר את זה בצורה הכנה ביותר, אם יקרה סבב נוסף הדבר הכי מהיר שצריך לעשות הוא החלטת קבינט, אפילו בתוך מספר שעות ולהפעיל את התוכנית.

עופר ששון: מהרגע הזה התוכנית תופעל.

עופר ששון: אני יכול להגיד שבחלק מהמועצות – גדי ואופיר יכולים להגיד – אני יודע שאצל אופיר וגדי יש כבר תכנונים ובנייה מסודרת.

עופר ששון: המנגנון הוא כזה, אנחנו נותנים את המשאבים והאמצעים לראשי הרשויות והם אלו שמפעילים את התוכנית מתחילתה ועד סופה, מול בתי הארחה, מול תושבים ועוד.

עופר ששון: זה הרעיון של התוכנית.

עופר ששון: תקציב התוכנית עומד על 32 מיליוני שקלים שזה מה שמדובר.

עופר ששון: מדובר בשני שלבים של שתי פעימות ששר הביטחון נתן וזה לשבעה ימים.

נירה שפק: 32 מיליוני שקלים ליישובים סמוכי / צמודי גדר בכל העוטף.

עופר ששון: לא בכל העוטף אלא 0–4.

גדי ירקוני: איך לשבוע הגעתי ל-32 מיליוני שקלים?

נירה שפק: שנייה, גדי, שאלתך נכונה, זו שאלה ששאלתי בפעם הקודמת.

נירה שפק: יום לחימה אנחנו כולנו יודעים מה זה, אני שאלתי מה התקציב.

נירה שפק: אתה אומר לי היום 32 מיליוני שקלים ליישובים סמוכי / צמודי גדר.

עופר ששון: מ-0–4.

נירה שפק: 0–4, ואני שואלת אותך, על פי תרחיש הייחוס לאיזה משך זה מתוכנן.

נירה שפק: יכול להיות שזה ל-10 ימים, שבוע או 20 ימים.

עופר ששון: אנחנו נותנים - - -

נירה שפק: אנחנו לא מדברים על תרחיש הייחוס פה.

עופר ששון: לא, לא, מדובר על שבוע עם הערכה של תקציב.

נירה שפק: אתה אומר 32 מיליונים עבור יישובים סמוכי / צמודי גדר, 0–4, לפרק זמן של שבוע.

עופר ששון: נכון, עם הארכה נוספת - - -

נירה שפק: כל הארכה נוספת תגובה בתקציב נוסף.

עופר ששון: נכון.

נירה שפק: קודם כל, זו בשורה.

נירה שפק: אנחנו מקבלים מספרים והתקדמנו מהפעם הקודמת.

נירה שפק: תענה לי על יתר השאלות.

עופר ששון: אנחנו מנהלים דיאלוג טוב מול ראשי הרשויות.

עופר ששון: ראש רח"ל נפגש עם גדי, עם דוידי, עם אופיר, עם חוף אשקלון.

נירה שפק: בוועדה הזו נבצע גם בקרה על השיטה.

נירה שפק: יש כמה אופציות שאני מבקשת לבחון אבל אני רוצה להתקדם.

נירה שפק: אלי מועלם, בבקשה.

אלי מועלם: שלום לכולם, אלי מועלם, מנהל אגף פס"ח.

אלי מועלם: חשוב לי רק להבהיר שרשות פס"ח מתעסקת בנושא הקליטה ולא בנושא הפינוי, לכן לא אדבר על אקט הפינוי אלא על אקט הקליטה.

נירה שפק: זה בדיוק מה שרציתי לשמוע.

נירה שפק: תעצור רגע, פס"ח זה ראשי תיבות "פינוי, סעד, חללים".

נירה שפק: לא סתם הייתי מוטרדת כשנאמר לי שמי שיציג זה אלי מועלם.

נירה שפק: אלי אחראי על הקליטה ולא על הפינוי.

נירה שפק: אני ביקשתי לשמוע על תוכנית הפינוי והקליטה.

נירה שפק: לכן אני שואלת האם משרד הביטחון ורח"ל מחזיקים ביד תוכנית שמפרטת מהם היישובים?

ועדת החוץ והביטחון): אני מבין שאת התוכנית מחזיקים ראשי היישובים.

עופר ששון: אני אסביר: בתוכנית הצבאית מי שמפנה זה צה"ל.

עופר ששון: בתוכנית האזרחית מי שמפנה זה הרשויות המקומיות, זה מה שהסברתי.

נירה שפק: יש לך את התוכנית.

עופר ששון: בטח, אבל לא פה, אנחנו לא נתבקשנו.

נירה שפק: כן נתבקשתם אבל לאן מתפנה למשל נתיב העשרה?

עופר ששון: אלי, אתה יכול להציג?

אלי מועלם: - - - אולי אוכל להעלות את המצגת שלי?

נירה שפק: בשמחה.

נירה שפק: יש לנו המצגת?

אלי מועלם: (מלווה דבריו בהקרנת מצגת) לא, אין לך את המצגת כי לא דובר על הצגתה, אבל מצאתי משהו במחשב שאוכל להציג.

אלי מועלם: יש שלוש מדרגות, דיבר עליהן עופר קודם לכן.

אלי מועלם: דיברנו על הפינוי האזרחי שלא היה קיים לפני שומר החומות.

אלי מועלם: יש פינוי צבאי - - - ואני לא מדבר כרגע על מערכה הרבה יותר רחבה.

אלי מועלם: אנחנו מדברים על הפינוי האזרחי, מה שמוביל לפינוי אזרחי הוא סגירת הצירים.

אלי מועלם: תיאום יעדי הקליטה יבוצע על ידי המועצות, המועצות מתאמות מראש את המתקנים והן אלו שישגרו בסופו של דבר את האנשים.

אלי מועלם: יש פה מנגנון איך הדברים הללו באים לידי ביטוי.

אלי מועלם: זו החלטת דרג מדיני להפעלה, תקצוב על ידי משרד האוצר.

אלי מועלם: לגבי שלוש המדרגות הרלוונטיות, מדברים על פינוי אזרחי כאפשרות ראשונה, הפינוי הצבאי במערכה מוגבלת, ובמערכה הרבה יותר כוללת הולכים לכיוון של תוכנית "מלון אורחים" – זו אותה החלטת ממשלה שאושרה בשנת 2012.

אלי מועלם: לגבי ההיבטים של הפינוי האזרחי, המדרגה הראשונה שאליה אנחנו מכוונים, ואגב, כפי שאמרת, גבירתי יושבת-הראש, הדבר הזה גם נדון ברגעים אלו בוועדת השרים לענייני העורף בראשות שר הביטחון.

אלי מועלם: אני מקווה שמשם נצא עם בשורה.

אלי מועלם: התהליך עצמו מדבר על מערכה דרומית שתתחיל בסגירת צירים שהיא הטריגר לתהליך.

אלי מועלם: יעדי הקליטה מתואמים ויש פה - - - של המועצות המקומיות - - - אותן ארבע המועצות שמרכיבות את אזור עוטף עזה.

אלי מועלם: כל תושבי מועצות אלו ייקלטו בהתאם למודל, בהתאם למחירים שדובר בהם קודם – 320 שקלים ליום במקום 250 בעבר.

נירה שפק: זה כיוון או שזה סוכם.

עופר ששון: אלו דברים שצריכים להתקבל.

אלי מועלם: יש תקצוב, הכוונה לתקצוב של משרד האוצר, עופר דיבר על הפער הקיים מול משרד האוצר.

אלי מועלם: יש עצמאות מלאה של המועצות המפנות ונתינת מענה ישיר לתושביהן.

אלי מועלם: תיאום היעדים הוא או מראש או בזמן אמת.

אלי מועלם: אני יודע על חלק מהמועצות שכבר יש להן תוכניות, הן ממתינות רגע שתהיה גושפנקא תקציבית והן תצאנה לתוך התהליך עצמו בהינתן שהדבר יאושר היום או מתי שיאושר.

אלי מועלם: כל נושא - - - התהליך של שיפוי הוא סדור ברמה כזאת שכשהאוצר יעביר את התקציב למשרד הפנים אנחנו נעביר אותו למועצות והן תוכלנה לקבל את אותם התקציבים מראש.

אלי מועלם: כפי שאמר עופר קודם, התפנית מתומחרת בהיבטים של שבוע עם אפשרות למעבר לשבוע נוסף בהתאם למחירים שדיבר עליהם עופר.

אלי מועלם: לגבי המערכה המוגבלת, תוכנית "מרחק בטוח", הפינוי הצה"לי.

אלי מועלם: פה, בסופו של דבר, הצבא אומר שצריך לפנות את התושבים בהחלטה צבאית.

אלי מועלם: גם פה יש החלטה של דרג מדיני לאותם יישובים רלוונטיים.

אלי מועלם: אנחנו מדברים על סדר גודל של עד 96 שעות לקליטה בתנאי קיבוץ, נוצרו גם פערים בשומר החומות בתהליך הזה.

אלי מועלם: לאחר מכן אנחנו מגבשים מענה במעבר של האוכלוסייה לחדרי אירוח מסודרים.

אלי מועלם: הכול תלוי בזמינות המקומות בזמן אמת.

אלי מועלם: יש מדרגה מקדימה, מה שנקרא "פינוי דחק" - - -

נירה שפק: לא לדבר על פינוי דחק, בבקשה.

אלי מועלם: אדבר רק על העיקרון.

נירה שפק: לא צריך לדבר על זה, אנחנו לא מתעסקים בפינוי דחק, בטח לא פה.

אלי מועלם: בסדר גמור.

אלי מועלם: בסופו של דבר, התהליך עצמו, גם פה יש החלטה של דרג מדיני.

אלי מועלם: אנחנו מדברים על הצלת חיים בשלב הראשון ואז מעבר לאיכות חיים בהיבט של מתקני האירוח.

אלי מועלם: תקצוב המענה מבוצע גם הוא על ידי משרד האוצר.

אלי מועלם: פה יש שונות מהחלטת ממשלה "מלון אורחים", שבהחלטה זו הקליטה אמורה להיות בבתי הספר.

אלי מועלם: אנחנו רוצים לעבור לקליטה במתקני איכות ולא להשבית את מערכת החינוך.

נירה שפק: אתה מבלבל עם התוכנית הכוללת.

נירה שפק: הפינוי של 0–4 הוא ממש לא לחללים.

נירה שפק: בואו נישאר בנושא הדיון, זה לא רלוונטי.

גדי ירקוני: סליחה, לפני שהוא הגיע לדבר הגדול של צה"ל הוא אמר פתאום - - -

נירה שפק: לא, לא, דקה, בשביל זה עצרתי.

נירה שפק: בשביל זה יש את משרד הביטחון ולכן אני מוטרדת מחופש הפעולה שיש פה.

עופר ששון: זה לא חופש פעולה.

עופר ששון: הוא מסביר כרגע על הפינוי הצבאי.

נירה שפק: אני מדברת על הפינוי האזרחי.

אלי מועלם: על הפינוי האזרחי דיברתי קודם.

אלי מועלם: יש פה עצמאות מלאה של המועצות שתקבלנה את התקצוב.

אלי מועלם: זה בדיוק מה שעולה עכשיו בוועדת השרים בהתאם לתמחירים שדובר עליהן קודם.

אלי מועלם: המועצות תהיינה סוברניות להחליט ולתאם את אותם המתקנים לקליטה.

אלי מועלם: יש פה תהליך עצמאי בצורה מלאה של המועצות מול התושבים שלהן אל מול יעדי הקליטה.

אלי מועלם: זאת התוכנית האזרחית שמגובשת, היא עדיין לא סגורה מול משרד האוצר – כפי שאמר עופר – והיא צריכה לקבל אישור של ועדת השרים.

אלי מועלם: אם תרצי שאתעמק בהיבטי הקליטה של התוכנית הצבאית, אשמח.

נירה שפק: התוכנית לפינוי האזרחי, 0–4, יכולה להיעשות בשתי צורות כפי שנאמר כאן קודם: פינוי מנוהל על ידי צה"ל ומן הסתם ההיגיון יגיד שרצוי שהתוכנית הצבאית והאזרחית תהיינה לאותם המקומות.

נירה שפק: שלא יגידו שבצבאי אני מתפנה למקום מסוים ובאזרחי אני אלך למקום אחר.

נירה שפק: זו הסיבה שהעצמאות לא ברורה לי.

נירה שפק: צריך להיות שיישוב יודע שהוא מפונה לאותו האזור, יוצר קשר עם הקהילה, כי כל ההיבט כאן הוא קהילתי.

נירה שפק: יכול להיות שהצבא יפנה אותי ובפעם אחרת יפנו אותי הגופים האזרחיים למקום הזה.

נירה שפק: אני מזהה כאן פער, אלא אם כן תתקנו אותי, שיכול להיות שהתוכניות הללו לא מדברות על אותם המקומות, אז אני לא יודעת מי יענה לי, אלי.

אלי מועלם: המועצות, לפחות שתיים מתוכן עדיין מתקדמות מאוד בתוך התהליכים.

אלי מועלם: ברגע שתהיה הגושפנקא התקציבית יש לנו כוונה לאחד את שני ההליכים – הצבאי והאזרחי – מבחינת יעדי הקליטה.

אלי מועלם: לשם אנחנו מכוונים אבל צריך לזכור שב-72 השעות הראשונות, אם תהיה החלטה צבאית לפנות תושבים, אין יעדי קליטה שמוכנים לקלוט את כלל התושבים וגם בבתי מלון לא ניתן יהיה לתת מענה קהילתי לכולם.

אלי מועלם: גם המועצות שהתחילו את התהליך, מדברים על מדרגות, שביום הראשון יהיה סדר גודל של כמות מסוימת של אנשים עד ליום השלישי או הרביעי שבו יוכלו לתת מענה רחב יותר.

אלי מועלם: בתוכנית הצבאית הקליטה בשלושת הימים הראשונים היא רק בקליטה קיבוצית עד שיהיה המענה במקומות קליטה ממוסדים.

אלי מועלם: זאת התוכנית בהחלטה צבאית על פינוי.

אלי מועלם: בתוכנית לטווח ארוך, לאחר 72 שנות, הכוונה היא לאחד את התוכניות כדי שאותם היעדים שיוגדרו על ידי המועצות – אנחנו נתלבש על אותם יעדים כדי לתת מענה אחוד ולא לבלבל את התושבים.

נירה שפק: אלי, אומר משהו כתושבת כפר עזה וכמפקדת גזרה במשך 7.5 שנים: אם אתה חושב שמשפחה שחווה את זה, אוספת את התיק ונוסעת למקום אחד, מארגנת את הלחץ וההיסטריה ואז אומרים להם אחרי 72 שעות לעבור למקום אחר – לא.

נירה שפק: בשביל זה יש מדינה ואם אנחנו יודעים מראש מה המקום אז זו המטרה של זה, אלו הוראות דוח מבקר המדינה, לא לשגע את התושבים.

נירה שפק: יש דברים נצורים.

נירה שפק: זה כמו שתגיד: "אני קולט יחידה למילואים, ב-72 השעות הראשונות היא תזווד את הטנקים, הנגמשים וכולי ותוך 72 שעות נעביר אותם לכלים אחרים".

נירה שפק: זה לא יקרה, לא יקרה, לא כשאני יושב-ראש הוועדה.

נירה שפק: אתם לא מבינים בפוסט-טראומה, בהיערכות אנשים.

נירה שפק: אתה לא יודע מה זה תושבי עוטף שנמצאים עם התיק שלהם בתוך האוטו גם היום.

נירה שפק: כשהם אורזים את התיק, האופניים של הילד בפנים, בתא המטען.

נירה שפק: אנחנו צריכים להתחבר למציאות.

נירה שפק: לא יהיה מצב שנהיה בשני מקומות שונים ושהתוכניות לא תהיינה אחודות.

נירה שפק: מהיום הראשון, לאחר שנפגשתי עם מנכ"ל הביטוח הלאומי, ביקשתי לבחון כמה אופציות.

נירה שפק: אני לא מדברת כרגע על הכסף, אני מדברת על האופציות והשליטה.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל את עמדת הביטוח הלאומי.

נירה שפק: מה האופציות להשתמש במערכת של הביטוח הלאומי כדי להביא את התקציבים עד הקצה.

נירה שפק: האם נבחנה אופציה שאם עכשיו אני נוסעת כי אין לי מענה, ונפגשתי גם עם תושבי מועצה אזורית אשכול, ואין מענה כי אי-אפשר לחייב את כולנו, ואנחנו רוצים קהילתי, בגלל המענה, אם עכשיו אני רוצה לנסוע למקום אחר ואני רוצה את הכסף שלי, מה האופציה?

עופר גולן: בוקר טוב, אנחנו בעקבות הדיון הקודם עשינו עבודת מטה בעניין הזה, גם בתוך הארגון וגם יחד עם אלי ופס"ח.

עופר גולן: אני כבר אומר ברמה הכללית שנענינו לבקשה ואנחנו נשלם.

עופר גולן: יש כמה התניות לתשלום.

עופר גולן: אנחנו נעבוד כמו במתווה המענקים בתקופת הקורונה.

עופר גולן: אנחנו צריכים לקבל את שמות האנשים למי להעביר את הכסף, בכל מקרה התשלום יהיה לאזרח ולא לרשות או לארגונים.

עופר גולן: אנחנו יודעים לתת את המענה לאזרח.

קריאות: - - -

נירה שפק: חבר'ה, לעצור.

נירה שפק: יש כאן דיון ואנחנו בוחנים אופציות.

נירה שפק: תכף נשמע אתכם.

נירה שפק: לבקש זכות דיבור ולדבר.

נירה שפק: כן, אני רוצה לשמוע.

עופר גולן: ככל שאנחנו מבינים, קיימים שני תשלומים.

עופר גולן: הראשון הוא המידור והשני זה עוד מענק חד-פעמי של 150 שקלים שפס"ח משלמת.

עופר גולן: את שני התשלומים הללו אנחנו נדע לשלם.

עופר גולן: ההתניות הן כאלה: אנחנו נדע לשלם את זה לחשבון הבנק של האדם, כל אדם, נעביר את זה לחשבון רגיל או לבנק הדואר.

עופר גולן: ידענו לעשות את זה ואנחנו יודעים לעשות את זה.

עופר גולן: במקרים מיוחדים מאוד נדע גם לתת את המענה בצורת גיפט כארד ודומיו.

עופר גולן: בכל מקרה, תשלום שכזה יועבר לאזרח בתוך שלושה ימים מיום קבלת ההחלטה.

עופר גולן: אנחנו דורשים ומבקשים שיהיה שיפוי, הכסף יעבור אבל שיהיה הליך שבו אנחנו מקבלים בחזרה את הכסף.

עופר גולן: נעשה את זה בהתאם לרשימה שמית שנקבל מגורם מוסמך.

עופר גולן: כרגע, מבחינתי, הגורם המוסמך הוא משרד הפנים (פס"ח), אבל ככל שיוחלט על גורם מוחלט אחר אני אדע להעביר את הכסף.

עופר גולן: כרגע אני לא יודע מי יכול לתת לי את רשימת השמות.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אני מבהירה שזה נושא שאנחנו בוחנים במסגרת האופציות השונות.

נירה שפק: הדיון לא מתקדם בקצב שאני רוצה מבחינת התוצר, אז יהיה גם דיון ייחודי לגבי זה ונקיים דיונים מקדימים עם הגופים.

נירה שפק: נסביר את התפיסה של זה אחר כך.

ועדת החוץ והביטחון): הוא הציג תפיסה שונה מהתפיסה שזה הולך לראש הרשות.

נירה שפק: לא, התפיסה היא שאנחנו בעד תפיסה קהילתית, זה יוכיח את עצמו גם בחוסן ובחוזק.

נירה שפק: התפיסה אומרת כמה אופציות.

נירה שפק: המציאות מצביעה על 50% מהאנשים שלא קיבלו.

גדי ירקוני: איפה?

נירה שפק: בכל הרשויות.

נירה שפק: אני כבר ביקשתי שתביאו לי רשימה.

גדי ירקוני: לא היו אנשים במועצה שלא קיבלו כסף.

נירה שפק: גם אצלך יש לי אנשים.

גדי ירקוני: אין כזה דבר.

נירה שפק: רגע, אני לא רוצה לפתוח את הדיון הזה עכשיו, היושב-ראש שאל אותי שאלה ואני עונה לו.

נירה שפק: אנחנו בוחנים אופציות לנהל את זה, יכול להיות שזה יהיה ברמת הרשויות.

נירה שפק: עכשיו יבוא מישהו לרשות ויגיד שהוא לא רוצה להיות ביישוב אליו פונה, צריך שהכלי הזה יהיה תקף.

נירה שפק: אז קודם כל, לפני שמציעים את הכלי הזה בודקים עם המשרדים אם זה כלי רלוונטי.

נירה שפק: הכלי הוא רלוונטי, זה כבר טוב, תכף נגיע להמשך.

נירה שפק: עכשיו נדבר עם עמירם מלכא, רז"ר עורף, בבקשה.

עמירם מלכא: בוקר טוב, גבירתי ואדוני.

עמירם מלכא: אתייחס לגבי הצד האזרחי.

עמירם מלכא: עופר ואלי דיברו על התוכנית הצבאית אבל אתקן אמירה שעלתה כאן:

עמירם מלכא: אין שום החלטה צבאית על פינוי אלא אם כן קודמת לה החלטת דרג מדיני.

עמירם מלכא: הצבא לא יכול להחליט על הפעלת "מרחק בטוח" באופן עצמאי.

עמירם מלכא: הצבא צריך לעלות לדרג מדיני ולבקש את הפעלת התוכנית מטעמי חופש פעולה או הצלת חיים.

עמירם מלכא: כמו שאמרה היושבת-ראש, אין פה שום עניין להתייחס לתוכנית הדחק.

עמירם מלכא: אני מקבל את מה שאמרת, גבירתי, על ההבדל בייעדי הפינוי.

עמירם מלכא: הצבא הוא אופרטור בהקשר הזה, הצבא יפנה לאן שיוגדר לו לפנות את התושבים.

עמירם מלכא: הצד של התוכנית שאנחנו מתכננים אותה בתוכנית מטכ"לית, אנחנו בונים תוכנית איך מפנים והגופים האזרחיים אומרים לנו לאן.

עמירם מלכא: אחננו לא קובעים את יעדי הפינוי ולכן אנחנו תוצאתיים בהקשר הזה.

עמירם מלכא: כאיש התנהגות אוכלוסייה בעברי אני מבין את האמירה לפיה בהפעלת "מלון אורחים" או תוכנית אזרחית היעד צריך להיות אותו היעד אבל לצבא אין צד בעניין, אנחנו נפנה לאן שתגידו.

עמירם מלכא: התוכנית הצבאית, כמו שנאמר קודם, אושרה על ידי הרמטכ"ל, אושרה על ידי שר הביטחון.

עמירם מלכא: פיקוד העורף הוא המפקדה המשימתית לעשות את הפינוי.

עמירם מלכא: מתוכנן בשיתוף פעולה על ידי אוטובוסים של אט"ל, לא ארד לפרטים.

נירה שפק: אל תרד.

נירה שפק: אתה אומר שיש לך תוכנית ומאגר סיוע אזרחי, צבאי, רשות הובלה וניתוח צירים.

נירה שפק: נסגור את זה ככה?

עמירם מלכא: מדויק.

נירה שפק: שאלה אחרונה אליך: אם בשבוע הבא קורה משהו, יש לך תיאום מול הרשויות?

נירה שפק: אם עכשיו אומרים "פעל", לאן אתה שולח את האוטובוס?

נירה שפק: יש לך סטטוס יישובים מי מפונה לאן או שלא קיים עדיין?

עמירם מלכא: התשובה היא כן, - - - 1ב.

נירה שפק: התוכנית קיימת.

נירה שפק: אתה יודע היום לכל יישוב, 0–4, מפקד המחוז יודע כל מחוז לאן הוא הולך?

עמירם מלכא: כן.

גדי ירקוני: לא דיברו עם הרשויות.

נירה שפק: אז זה מוזר וזה שונה מהנתון שאני מכירה.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל את הנתון הזה.

גדי ירקוני: עם אשכול לא תואם שום דבר.

עמירם מלכא: גבירתי, בדיוק לפי מה שאמרת, אני מפנה לפי מה שמוגדר לי בתוכנית שזה היעדים הצבאיים.

עמירם מלכא: אם יגידו לי לפנות למקום אחר אני יכול לעשות זאת, זה בסך הכול לקחת את האוטובוס ולהגיד לו להחליף כתובת.

נירה שפק: וכרגע יש אצלך טבלה של כל היישובים 0–4.

עמירם מלכא: כן.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל אותה.

נירה שפק: נעברו לראשי הרשויות.

נירה שפק: איתמר רביבו ממועצת חוף אשקלון, בבקשה.

איתמר רביבו: שלום לכולם, אני מכיר את השיח על התוכנית כבר מאז שנכנסתי לתפקידי לפני כשלוש שנים.

איתמר רביבו: כל סבב מחדש, למעט הסבב האחרון שבו זה עבד בצורה סבירה, הבנו שזה הכיוון שבו הפרויקט הזה אמור להתבצע.

איתמר רביבו: שאלת שאלה לגבי מה קורה בטווח זמן, לצורך העניין, אם מחר מגיע סבב אז מה קורה.

איתמר רביבו: אני לא יודע מה קורה ואני לא יודע איך אני אמור להתנהל.

איתמר רביבו: גם היישובים והתושבים פונים אלי ולי אין תשובות לתת להם.

איתמר רביבו: לי אין את היכולת להתחייב כלפי המלונות.

איתמר רביבו: איך אנחנו נותנים התחייבות עכשיו ליישובים כדי לתת להם רוגע נפשי שהם יודעים ברגע שיש סבב, שיש להם פתרון מיידי.

איתמר רביבו: לי אין תשובות לתת.

איתמר רביבו: ראינו פה דוגמה של קיבוץ זיקים ושדות ים, זו דוגמה טובה לזה שבעצם המענה לא ניתן באופן מלא.

איתמר רביבו: בזמן שומר החומות נתנו מענה לתושבים שפנו אלינו או שאנחנו הצלחנו לאתר, אבל יש קבוצה לא קטנה שיוצאת לשדות ים כל סבב באופן מוסדר ולנו לא הייתה היכולת לתת את המענה.

איתמר רביבו: זה לא שנשאר לנו תקציב שלא נעשה בו שימוש.

איתמר רביבו: אנחנו מימשנו את מלוא התקציב בהתאם לפניות שהיו אלינו ושדות ים ניצבת בפני שוקת שבורה ולנו אין יכולת לתת מענה.

איתמר רביבו: אני חושב שבעצם השאלה מתחילה משאלת התקציב, איך מגדירים תקציב מראש, כרגע אני לא מכיר שיש תקציב לטובת הפרויקט.

איתמר רביבו: ברגע שיהיה תקציב אני חושב שיהיה מענה.

איתמר רביבו: עד שזה לא קורה דוחים אותנו מישיבה לישיבה ולפחות מבחינתנו המענה לא נראה באופק.

נירה שפק: תודה, איתמר.

נירה שפק: לאיתמר יש מועצה שמחולקת ליישובים צמודי גדר וחלק לא.

נירה שפק: איתמר, יש איתנו תושבים מכל המועצות על הקו, אני רוצה לשאול שתי שאלות:

נירה שפק: האם בשומר החומות אתה יודע להגיד שניתן תקציב לכל הזכאים במועצה שלך?

נירה שפק: האם כל אזרח שלך קיבל את השיפוי לנפש כפי שהובטח?

איתמר רביבו: אני לא מכיר שכל אזרח קיבל, אני מכיר שמי שקיבל אלו האזרחים שיצאו במסגרת המועצה, מי שאנחנו פנינו אליהם או שהם פנו אלינו באופן קבוצתי ונתנו להם מענה.

איתמר רביבו: מעבר לקבוצת התושבים הזו לא ניתן מענה.

נירה שפק: שאלה שנייה: האם ברמת המועצה, אל מול כל יישוב, יש יעד להתקשרות לפינוי?

איתמר רביבו: מהניסיון שלנו, בפעם הקודמת התקשרנו מול אכסניית אנ"א והדבר עבד בצורה טובה.

איתמר רביבו: אני לא יודע להגיד אם בכל זמן נתון הדבר הזה באמת יכול לקרות.

איתמר רביבו: אם יבוא סבב בחוד אוגוסט והמקומות יהיו מלאים, אנחנו נצטרך לאתר מקומות שיוכלו לתת מענה.

איתמר רביבו: אני לא בטוח שכל מקום יגיד שהוא מפנה את האורחים שלו כי יש לו הסכם עם יישוב, אני לא בטוח שזו תהיה הסיטואציה.

איתמר רביבו: אנחנו צריכים לדעת שיש לנו סוג של וואוצ'ר שניתן להפעיל אותו בזמן אמת בכל רגע נתון.

איתמר רביבו: יש מקומות שאנחנו איתם בקשר ואנחנו יכולים להגיע לסוג של הסכם.

איתמר רביבו: אני לא יודע אם הסכם שכזה יתממש בזמן אמת, כבר היינו בסבב אחד בחודש אוגוסט וראינו איך זה עבד, זה לא כזה פשוט.

איתמר רביבו: ברגע שיש לנו את הוואוצ'ר בין עם להעניק אותו לתושב ובין אם זה שאנחנו נגיע להסכם מוסדר מול אנ"א או מול חברה אחרת – הדבר הזה אפשר ולדעתי זה הפיתרון המיטבי שאמור להיות, תודה.

נירה שפק: תודה, איתמר.

נירה שפק: גדי, לשתי השאלות, נתחיל איתן, האם אתה יודע להגיד שכל תושב, אני בכוונה מדגישה כי אני שומרת עליכם בהקשר הזה.

נירה שפק: בבדיקות שלי ראיתי שמי שפנה קיבל, אבל היו אנשים שבטראומה הזאת גם לא פנו אליהם, לא ידעו, והם גילו בדיעבד שיש.

קריאה: הם באו בדיעבד וקיבלו בדיעבד.

גדי ירקוני: שקט.

נירה שפק: גדי, אצלי בוועדה לא אומרים לאישה שקט, ואני מזכירה לך שאתה מוקף בנשים ואני מכירה אותן.

נירה שפק: תיזהר שלא יעשו עליך.

גדי ירקוני: נשים חזקות זה כיף וזה מה שיש אצלי.

גדי ירקוני: תשובות לשאלות: אחרי שלא היה כלום בשומר החומות, לפני ששר הביטחון - - - נתתי הוראה שכל מי שרוצה יעזוב וילך למקום אחר ואם תהיה בעיה תקציבית המועצה תשפה.

גדי ירקוני: ברגע ששר הביטחון נתן את ההוראה אחרי לחץ שלנו, גם מי שהלך לבד והיו הרבה כאלו – קיבלנו כספים להחזיר לכולם.

גדי ירקוני: המועצה נשארה בחוב של 20,000 שקלים זה הכול.

ועדת החוץ והביטחון): רגע, מאצלך לא הלכו לחוף ים.

גדי ירקוני: לא, איפה שהיו מקומות מרוכזים גם שילמנו.

ועדת החוץ והביטחון): מה שמפריע לי בעניין הזה, אני לא מבין משהו, אם ההחלטה היא לתקצב כל - - - ב-320 שקלים אז אותם - - - לאדם - - -

גדי ירקוני: נכון, ברור, ברור.

ועדת החוץ והביטחון): זה כך היה, אני לא יודע מה קרה, אני לא נכנס עכשיו.

ועדת החוץ והביטחון): אצלי, כשהיה מכל הכיוונים, כולם קיבלו את הכסף.

ועדת החוץ והביטחון): אתם יודעים שקרה דבר אחד שאני מקווה שיתוקן כלפי כל המועצות.

ועדת החוץ והביטחון): המדינה לא ידעה איך לגייס את הכסף באותו רגע.

ועדת החוץ והביטחון): חלק הפנו למשרד הפנים וחלק למשרד הביטחון.

ועדת החוץ והביטחון): שר הפנים דאז, דרעי, לקח את זה מהמשרד לנגב והגליל, מתוכניות שהיו לנו, חלק מהכסף, לפחות באשכול מדובר ב-200,000 מתוכניות פיתוח עבור המועצה שנקבעו בתוכנית הממשלה.

נירה שפק: מתוך החלטת ממשלה 566?

גדי ירקוני: כן.

נירה שפק: החזירו לך את הכסף?

גדי ירקוני: לא, עכשיו אנחנו עובדים מול המשרד שיחזירו לכל המועצות, לא רק לנו.

גדי ירקוני: אצל כל המועצות מדובר בסכום דומה, כ-200,000 שקלים, חצי מהסכום שהיה לנו שם.

גדי ירקוני: אנחנו עובדים עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ואני מקווה שיחזירו לנו את הכסף.

גדי ירקוני: לאשכול, פר תושב, הצלחנו לתת.

נירה שפק: תענה לשאלה השנייה.

גדי ירקוני: אנחנו באשכול גמרנו מכרז.

גדי ירקוני: יש לנו חברה שמנהלת את זה אצלנו והיא תסגור לנו את כל המקומות לאנשים ב-0–4 עד 75% באירוע הבא.

גדי ירקוני: ההתחייבות שלנו היא שיהיה קשר בין המלון הקולט לבין היישוב המתפנה, החלטנו שזה יהיה מלונות, עד 320 שקלים.

גדי ירקוני: פה אני רוצה לשים כוכבית שסכום זה צריך להיות צמוד למשהו.

גדי ירקוני: אם עוד חמש שנים תהיה עוד מלחמה אז לא יישארו על אותו הסכום.

נירה שפק: תקשיב, שווה לך, גדי, ממאי לעכשיו זה למעלה - - - במאי זה היה 250 ובדצמבר זה הפך ל-320.

גדי ירקוני: זה עבד טוב הפעם.

גדי ירקוני: עשינו תוכנית, יש חברה שעכשיו תוך תקופה מאוד קצרה כל יישוב ידע לאן הוא מתפנה.

גדי ירקוני: לכל קבוצת יישובים יש איש קשר עם החברה.

גדי ירקוני: מה אנחנו צריכים מהמדינה?

ועדת החוץ והביטחון): שאלה בין לבין: גם אם עכשיו מתחיל עימות ועוד לא התקבלה החלטת פינוי.

ועדת החוץ והביטחון): אם מישהו נוסע אתה מכווין אותו למקום שסגרת איתו ולא לאן שהוא רוצה.

גדי ירקוני: נכון, אנחנו חושבים שזה יגרום בלגן ויש למנוע זאת בעזרת פינוי קהילתי.

גדי ירקוני: גם כשכל הקהילה ביחד, את צודקת, לפעמים כל אחד והמשפחה והלחץ שלו, אז בכל מלון כל משפחה יכולה למצוא את הפינה שלה, גם בשביל לא ליצור יותר מדי בלגן עם כספים פרטיים ואז זה יכול להיות דרך המועצה.

גדי ירקוני: מה שמאוד חשוב לנו, לא בגלל שאנחנו גיבורים, אני חושב שאנחנו הכי מקושרים ליישובים, אנחנו יודעים מה טוב להם ואיך טוב להם להתפנות.

גדי ירקוני: מה שכן חשוב זה הכסף שייסגר בכספת או הבטחה שישולם.

גדי ירקוני: בנוסף, זמן ההחלטה הוא קריטי.

גדי ירקוני: אני לא רציתי שהקבינט יקבל את ההחלטה הגורפת.

גדי ירקוני: מדובר בהחלטה מדינית קשה בזמן שיש כבר אירוע.

גדי ירקוני: מצד שני, הבנתי שבמדינת ישראל כנראה שאי-אפשר אחרת.

גדי ירקוני: ביישובים שלנו יש כאלו שדקה אחרי שמתחיל האירוע הם כבר רוצים להתפנות.

גדי ירקוני: ב-72 שעות או תוך כמה זמן שייקח למדינה לקבל את ההחלטה זה יהיה בבחינת "אחרינו המבול" כי לא יהיה כבר את מי לפנות.

נירה שפק: אחד הדברים שגדי העלה בפגישה שעשיתי איתם הוא שיוגדר אחוז מסוים שייתן גישה לראש המועצה ומרכזי החוסן.

נירה שפק: סומכים על ראש המועצה שיקבל החלטה להוציא מעין "פינוי דחק אזרחי".

נירה שפק: אני מקווה שהרעיון הזה עולה בוועדת השרים.

גדי ירקוני: התזמון חשוב מאוד.

גדי ירקוני: האנשים הללו בפאניקה כפי שאמרה היושבת-ראש.

גדי ירקוני: הם בפאניקה בצדק.

גדי ירקוני: לילדים הקטנים הללו יש הורים שחוששים כבר לפני הטיל הראשון.

גדי ירקוני: הם רוצים לגור באזור שלנו שהוא גן עדן ואנחנו צריכים לאפשר להם את השקט הנפשי, שהם יידעו שאם גן העדן הופך רגע לגיהינום אז יש להם לאן לנסוע.

גדי ירקוני: - - - עם החברה התחייבנו, הם התחייבו כלפינו שב-24 השעות הראשונות הם מחויבים לכ-10% שהם מחויבים שיהיה להם מקום, זו אחריות שלהם.

גדי ירקוני: ככה זה עולה לאט-לאט עד שזה מגיע ל-75% מקסימום.

גדי ירקוני: אנחנו יודעים שלא יהיה צורך ביותר.

גדי ירקוני: זה דבר שאנחנו חייבים ויש לנו את האישור התקציבי.

גדי ירקוני: מהרגע שהאלוף הסכים עם ראש המועצה שהאירוע הולך להתגלגל יותר מיומיים או שלושה ייתנו לנו אישר של עד 15%.

ועדת החוץ והביטחון): מכלל התושבים.

גדי ירקוני: מכלל התושבים ב-0–4, מאלו שאמורים בכלל להתפנות.

ועדת החוץ והביטחון): אתה אומר בעצם שגם אם יסתבר בסוף שזה לא היה כצעקתה, אתם זקוקים לגמישות בשביל השקט הנפשי של התושבים, בשביל הטראומות שהם חוו, זה מקסימום יעלה למדינה עוד קצת כסף אבל שנשמור - - -

נירה שפק: הטיפול לאחר האירוע יעלה יותר כסף.

גדי ירקוני: נכון, נירה צודקת במאת האחוזים.

גדי ירקוני: הדבר הנוסף הוא משך ההתחייבות הראשונית.

גדי ירקוני: אנחנו צריכים להבין כולנו שהמלונות לוקחים התחייבות, הם גם חותמים מול החברות שלנו.

גדי ירקוני: אם כבר הבאתי מישהו אז אני לא יכול להגיד לו: "נגמרה המלחמה ואני משלם לך רק עבור יום אחד".

גדי ירקוני: ההסכם הוא לשלושה לילות.

גדי ירקוני: אנחנו חייבים שהם ירצו לקלוט אותנו גם בפעם הבאה.

גדי ירקוני: אם יענו לנו על הדברים הללו, נושא ההתרעננות פתור ולא צריך יותר.

גדי ירקוני: מדינת ישראל לא יודעת לעשות את זה יותר טוב מהמועצות, האמינו לי.

ועדת החוץ והביטחון): אמרנו שהכסף הולך לתושבים, אתה אומר שהכסף ילך למועצה.

גדי ירקוני: פה היא אמרה: "גם וגם".

גדי ירקוני: ההצעה של נירה מצוינת אבל - - - .

גדי ירקוני: כשאתה רוצה להיות טוב מדי אתה יוצר בלגאן.

גדי ירקוני: אני חושש שזה מה שיקרה.

גדי ירקוני: אני אומר שאולי מכוון לנושא שדרות שיש שם גם כמה שכונות שצריכים להזיז בזמן מלחמה, אני לא יודע אם קיבלו שם החלטות, אולי זה נכון אליהם.

גדי ירקוני: אצלנו במועצות אני חושב שזה לא טוב.

נירה שפק: עכשיו אתה במועצה ואתה מול יישוב, יש לך משפחה שבחוסן וברווחה אומרים לך שלא טוב לה פה.

נירה שפק: בואו נוציא אותה להתאוורר ונחזיר אותה בשליטה של היישוב, בשליטה של המועצה.

נירה שפק: אין לך את הכלי הזה היום.

נירה שפק: אתה יכול להגיד להם שדרך אותו תקציב ואנחנו נשב על זה בנפרד.

גדי ירקוני: בסדר, אני בטוח שרח"ל ידעו לקרוא את המהלך הזה.

גדי ירקוני: . ב.

גדי ירקוני: אני אומר לך פה שמדובר ב-10 משפחות מקסימום שזה קורה.

גדי ירקוני: אני, בתור מועצה, יודע להכיל אותן.

נירה שפק: אנחנו נעבור על כל הכללים, אין בעיה, אנחנו נשב על זה.

נירה שפק: רק רציתי לבדוק שזה אפשרי.

גדי ירקוני: בסדר, אני לא מתנגד, רק אומר שלפעמים אנחנו מנסים לעשות יותר מדי טוב ויוצרים את המהלכים ההפוכים.

נירה שפק: את המהלכים הללו אנחנו נעשה יחדיו.

גדי ירקוני: חייבים לזכור שמדובר בעבודה תחת לחץ - - - 50%, אל תיתן לי 100% וכל מיני קומבינות שאני לא רוצה להיכנס.

גדי ירקוני: זה גם ייתן תשובה לפינוי עם צה"ל.

גדי ירקוני: לא שאני מפחד, חברים, ברגע שצה"ל אמר לפנות יישוב העולם נשרף.

גדי ירקוני: אני אומר, עזבו את זה, צה"ל יגיד לנו לפנות יישוב אז הוא ייתן את הילטון אם צריך.

גדי ירקוני: צריכים לעצור בכל פעם כי ברגע שמתחילים לדבר מתברברים.

גדי ירקוני: אנחנו מדברים רק על - - - מה שצריך לעשות עם האלוף, מפקד האוגדה והמח"ט – אנחנו סומכים עליהם.

גדי ירקוני: אנחנו נהיה שם החיילים הכי טובים שלהם.

נירה שפק: קיבלנו את התשובות ממך, אשמח לקבל גם את הטבלה הסטטיסטית.

גדי ירקוני: תקבלו.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אופיר ליבשטיין, ראש מועצת שער הנגב.

ועדת החוץ והביטחון): המועצה שלך.

נירה שפק: נכון.

נירה שפק: אופיר, מה קורה עם פינוי התושבים משומר החומות, האם המועצה יכולה להגיד שכל התושבים ב-0–4 קיבלו.

נירה שפק: השאלה השנייה היא לגבי התוכנית.

אופיר ליבשטיין: אנצל את ההזדמנות להגיד תודה לעופר ששון ולרח"ל.

אופיר ליבשטיין: גם בסבב הקודם, תוך כדי האש, הם פעלו למופת ואך ניהלו הליך של למידה תוך כדי התהליך.

אופיר ליבשטיין: תראו, במבצע האחרון פיתחנו את המודל של שער הנגב תוך כדי המבצע, בדקנו איך נוח ומתאים לעבוד בשער הנגב ונתנו מענה לכל היישובים.

אופיר ליבשטיין: צריכים לזכור שההפוגה היא קהילתית, אנחנו לא נכנסים להפוגה משפחתית או אישית מכיוון שכל בית אב עושה גם את השיקולים שלו.

אופיר ליבשטיין: אנחנו מדברים על קהילה שכחלק מבניית החוסן שלה אנחנו מאפשרים להם לצאת.

אופיר ליבשטיין: בנינו מודל שבנוי משלושה שלבים.

אופיר ליבשטיין: השלב הראשון הוא של אירועים תכופים וקבועים (חציית גדר וכדומה), השלב השני הוא סבב בטחוני שבו סוגרים צירים ובתי ספר ואז יש שעון חול של 72 שעות עד שכל אחד מהיישובים שלנו יודע לאן הוא צריך להגיע.

אופיר ליבשטיין: זה פורסם בצורה ברורה, מנהלי הקהילות נמצאים בשיח אל מול היישוב הקולט, יש בכל מקום - - -

נירה שפק: בשער הנגב, לדוגמה, יש טבלה מסודרת.

אופיר ליבשטיין: בהחלט.

נירה שפק: כולל כפר הסטודנטים איבים?

אופיר ליבשטיין: גם באיבים יהיה מענה, אנחנו סוגרים את זה סופית בזמן האחרון.

נירה שפק: חוץ מאיבים כל שאר היישובים מסודרים?

אופיר ליבשטיין: כן, כל ה-0–4, לכולם יש יעד קולט, תוכנית מסודרת יש לנו הסכמים עם היישובים הקולטים.

נירה שפק: מצוין, אני מבקשת לקבל את התוכניות.

ועדת החוץ והביטחון): - - - אצל גדי של 10%–15% - - -

אופיר ליבשטיין: לא.

אופיר ליבשטיין: גדי, כל אחד יודע מה טוב לתושבים במועצה שלו.

אופיר ליבשטיין: אני חושב שכשיש אירוע תמיד יש 25% שיוצאים מיד עצמאית, יש 25% שלא יצאו גם אם תיפול פצצת אטום, ויש 50% שלוקח להם זמן.

אופיר ליבשטיין: גם למצוא מקומות ולפנות חדרים בבתי מלון לוקח זמן, אז אסור לייצר גם ציפייה שלא תהיה אמיתית במבחן התוצאה בזמן אמת.

אופיר ליבשטיין: אם התושב יודע, ברגע שסגרו צירים, תוך 72 שעות - - -

ועדת החוץ והביטחון): 72 שעות זה המון זמן.

אופיר ליבשטיין: זה לא הרבה זמן.

ועדת החוץ והביטחון): הדברים כאן קורים במהירות רבה.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו מתעסקים בימים אלו בסיפור שייח ג'ראח ובעוד אנחנו מדברים יכולים ליפול ארבעה טילים על ירושלים מחר בבוקר.

ועדת החוץ והביטחון): לחכות 72 שעות זה - - -

נירה שפק: אופיר, אתה אומר שבעבודת מטה, להבדיל מאצל גדי, התושבים לא צריכים מענה בטווח של 72 שעות, הם יחכו לתוכנית הגדולה.

אופיר ליבשטיין: לא אמרתי את זה.

נירה שפק: אני אומרת לך שאנחנו רוצים לתת לך כלי.

נירה שפק: במקרה הספציפי הזה עשינו עבודה עם המועצה האזורית אשכול והיא נכונה לכולם, שיהיה לך את הכלי - - -

אופיר ליבשטיין: רק תציבי נקודה, שאוכל לענות.

נירה שפק: אופיר, להירגע.

אופיר ליבשטיין: אז תודה רבה.

נירה שפק: בבקשה.

אופיר ליבשטיין: תסתדרו לבד.

ועדת החוץ והביטחון): אופיר, שב.

אופיר ליבשטיין: אנחנו לא באים לשחק פה.

נירה שפק: לא באים לשחק אבל תן לי, אני יושב-ראש הוועדה ואני אשאל את השאלה.

אופיר ליבשטיין: אני עניתי ואני עונה שוב.

אופיר ליבשטיין: אני חושב שזו טעות גם הביטוח הלאומי והכספים לאנשים.

אופיר ליבשטיין: אם רוצים, על הכיפק, זה לא קשור למועצות.

אופיר ליבשטיין: ב-72 שעות אסור לנו ליצור אצל התושבים ציפייה למשהו שאי-אפשר לעמוד בו.

אופיר ליבשטיין: אתה לא יכול לפנות בית מלון תוך 24 שעות.

ועדת החוץ והביטחון): אני רוצה לראות אם הבנתי נכון.

ועדת החוץ והביטחון): אתה אומר שכשמתחיל אירוע אז בתחילה יתפנו לסבתא, לבית מלון וכולי.

ועדת החוץ והביטחון): התהליך שלי כראש מועצה ייקח כ-72 שעות ואני יכול לעשות את זה?

אופיר ליבשטיין: כן, כקהילה, ההגדרה הזו חשובה.

ועדת החוץ והביטחון): האם זה יהיה סידור שנכון לכל המועצות או לתת לכל מועצה לעשות מה שהיא רוצה על פי ראש המועצה.

ועדת החוץ והביטחון): נגיד שאני תושב שלך, ראיתי מה קורה בשייח ג'ראח, ירו טילים, לקחתי את אשתי ואת שלושת ילדיי ונסענו לכפר הנופש במזרע כי שם יש מקום.

ועדת החוץ והביטחון): אני נמצא שם יומיים ואחרי יומיים עובר למקום הקהילתי שהמועצה דאגה לו.

ועדת החוץ והביטחון): האם על היומיים הללו אני אקבל את 320 השקלים ליום?

נירה שפק: התשובה היא כן, ההחלטה היא שכן.

נירה שפק: תעצרו, זו החלטה של הממשלה.

נירה שפק: אני קיבלתי את התשובה הממשלתית שאומרת שכל נפש, כולל תינוק בן חצי שנה, תקבל 320 שקלים אם היא מוגדרת כתושב יישובים סמוכי / צמודי גדר.

נירה שפק: עכשיו השאלה היא, מהרגע שאושר, התשובה שהתקבלה משר הביטחון שמדובר ב-320 שקלים.

נירה שפק: הדבר השני שנאמר שגם אם אנחנו נוסעים לסבתא אנחנו נקבל כי גם שם יש הוצאות.

נירה שפק: עכשיו השאלה היא איך.

עופר ששון: נכון לכרגע התשובה היא לא.

נירה שפק: כי אין כסף?

עופר ששון: לא, כרגע עדיין אין החלטה שכל מפונה גם משופה.

נירה שפק: אני אקריא לך את התשובה.

עופר ששון: רגע.

עופר ששון: כרגע זה אומר שמרגע שיש החלטה של הקבינט אנחנו מתחילים לשפות את המועצות.

ועדת החוץ והביטחון): לא בדיעבד.

עופר ששון: לא בדיעבד.

ועדת החוץ והביטחון): יש כאן הבדלי גישות - - -

עופר ששון: הכיוון הוא כן.

דקלה קצוני: אני דקלה ממועצה אזורית אשכול, אחראית על מכלול הפינוי, מנהלת אגף אסטרטגיה במועצה.

ועדת החוץ והביטחון): הבנו כבר שאת מנהלת את המועצה.

דקלה קצוני: אני רוצה להתייחס להבדלי הגישות, כל פעם זה גם חוזר להבדלים במינוחים.

דקלה קצוני: כרגע התוכנית שכתובה – וכל אחד קורא לה בשם אחר – תוכנית פינוי אזרחית כפי שהיא כתובה, ב-72 שעות הראשונות התוכנית יכולה לתת מענה קיבוצי, מענה ביניים.

דקלה קצוני: אנחנו כמועצה קיבלנו החלטה שזה לא מתאים לנו, ובהסכמים הנצורים שאנחנו עושים מול המלונות אנחנו דורשים שב-24 השעות הראשונות יישוב יידע שאם הוא מתפנה למקום מסוים, כל אלו שתוארו כאן ככאלו ש-"יש להם תיק בתא המטען" יכולים ללכת למקום מסוים שמתחייב ל-10% קליטה ב-24 השעות הראשונות.

דקלה קצוני: התוכנית שהמדינה מציגה רלוונטית ל-72 השעות הראשונות, מענה פרוביזורי ולא לנקודה קהילתית.

דקלה קצוני: אנחנו במועצה מתנגדים לתוכנית הזאת ואני חייבת להגיד שלאחר שיח עם ראש רח"ל ועם אלי מועלם הם מוכנים להכניס את התיקון הזה לתוכנית.

נירה שפק: נכון מאוד, גם אני נפגשתי עם זה.

דקלה קצוני: גדי דיבר על המכרז, היה חשוב לנו לייצר שיח עם בתי ההארחה והמלונות ולייצר מצב שהם מתחייבים ל-10%.

דקלה קצוני: אני חייבת לציין שיש סעיף בחוזה שאם אין להם מענה אז המלון מחויב למצוא נקודת קצה אחרת שתוכל להכיל את הציבור שלנו, 10% ב-24 השעות הראשונות, 30% ב-48 השעות הראשונות, ועד 75% תוך 72 שעות.

גדי ירקוני: ותזכרו שרק עכשיו המדינה החליטה על - - - .

ועדת החוץ והביטחון): גבירתי, אני לא הבנתי.

ועדת החוץ והביטחון): בדיעבד, מי שיצא לפני 72 שעות, האם יקבל שיפוי?

נירה שפק: חברים, תנו למשרד הביטחון לענות.

עופר ששון: נכון לרגע זה, רק מהחלטת קבינט מקבלים כסף.

עופר ששון: לא בדיעבד ולא שום דבר.

עופר ששון: יש כרגע כיוון להפוך כל מפונה למשופה.

ועדת החוץ והביטחון): אבל עדיין לא התקבלה החלטה כזו.

ועדת החוץ והביטחון): גדי אומר שעד שתתקבל החלטה הוא לוקח את זה על עצמו.

עופר ששון: בדיוק.

גדי ירקוני: אני אומר שאני לא כזה גיבור, אני יודע שמדינת ישראל תחזיר לי.

גדי ירקוני: אני לוקח את האחריות אבל לא לוקח אותה לבדי.

גדי ירקוני: אני דורש שאם התחלתי את ה-10% זה כרוך בהתייעצות עם אלוף הפיקוד שיש לו הערכה מודיעינית מה הולך להיות בהמשך.

ועדת החוץ והביטחון): ההבדל בין התוכנית שלך לתוכנית של אופיר זה שאופיר אומר את אותו דבר כמוך אבל הוא אומר שאת ההחלטה של 72 שעות כל אחד יקבל לעצמו, אחרי 72 שעות הם יגיעו למקום של הקהילה - - -

אופיר ליבשטיין: זה הדבר המשמעותי בכל הסיפור הזה.

אופיר ליבשטיין: יש פה מנגנון אוטומטי.

אופיר ליבשטיין: ברגע שיוחלט על סגירת הצירים ישנו שעון חול של 72 שעות שאינו כרוך בקבלת החלטה של אף אחד, זה הדבר המשמעותי, זה בדיוק הסיפור.

אופיר ליבשטיין: קשה לאנשים לקבל החלטות - - -

ועדת החוץ והביטחון): אתה תקבל את ההחלטה עם סגירת צירים.

אופיר ליבשטיין: 72 שעות מסגירת צירים.

אופיר ליבשטיין: מאותו רגע, תוך 72 שעות יש להם חדרים.

ועדת החוץ והביטחון): אבל אם לא חיכיתי לכם והתפניתי אחרי 25 שעות?

אופיר ליבשטיין: זה על אחריותך.

נירה שפק: יש תשובה לזה, בסוף אופיר רוצה את המנגנון של המועצה.

אופיר ליבשטיין: זה מנגנון אוטומטי, זה יותר חשוב.

נירה שפק: שאלת שאלה מהותית, אנחנו פה מייצגים שלושה גופים.

נירה שפק: תפקידנו לראות שמשרדי הממשלה עושים את עבודתם, התפקיד השני הוא לשמוע את התושבים.

נירה שפק: האזרחים בעוטף עזה לא יכולים לחכות ולסכן את עצמם, מצטערת, לא יחכו 72 שעות וגם הדוחות מראים כך.

נירה שפק: גם אצל אופיר וגם אצל גדי, גם אצל תמיר וגם בשדרות (בשדרות הכי פחות, בגלל שאין להם מענה).

נירה שפק: אני עומדת על זה שהמענה יינתן מרמת ההסלמה, מהטיל הראשון, מי שמבין את השפה המשפטית מבין מה המשמעות של זה.

נירה שפק: המענה צריך להינתן לתושבים, זה לא הנושא של הדיון אבל נשב על זה בנפרד.

נירה שפק: יש לנו נציג של האוצר, אני שמחה מאוד שיש נציג של האוצר.

נירה שפק: אתם רואים, איומים מצדיקים.

נירה שפק: אופיר, אתה רוצה לומר עוד משהו?

אופיר ליבשטיין: חשוב להבין, מעבר לכסף, כסף יהיה בסוף הדבר החשוב ביותר הוא המנגנון.

אופיר ליבשטיין: זה הדבר הכי חשוב, מנגנון אוטומטי שלא תלוי בגוף כזה או אחר.

גדי ירקוני: הם לא הבינו אותך.

אופיר ליבשטיין: אז אבהיר.

נירה שפק: תבהיר, אני לא הבנתי למה אתה מתכוון.

אופיר ליבשטיין: מנגנון אוטומטי, ללא החלטת קבינט.

אופיר ליבשטיין: סגרו את הצירים ואת מערכת החינוך, מאותו רגע מתחיל שעון חול.

אופיר ליבשטיין: עדיין נשארנו בסטטוס של צירים סגורים, תוך 72 שעות, בשעה ה-73 יש כבר חדרים מסודרים עם מרכז הפעלה וכל מה שצריך.

אופיר ליבשטיין: זה הדבר הכי חשוב כי הבעיה היא מי מקבל את ההחלטה.

אופיר ליבשטיין: לא צריך שיבוא שר הביטחון ואנחנו ניפול עליו ועוד פעם הוא ייתן את ההנחיה ואחרי יומיים או שלושה, וכן הסכימו ולא הסכימו.

אופיר ליבשטיין: אם סוגרים את הצירים אזי יש פגיעה משמעותית בשגרת החיים.

נירה שפק: על דבר אחד אנחנו מסכימים.

נירה שפק: גם אני מסכימה שלא יחכו לאף אחד שיתכנס.

נירה שפק: יש להפעיל בהתאם לשעת התקפה באופן מיידי.

נירה שפק: בנוסף, שעת ההתקפה היא 24 שעות, מי שמכיר את ההנחיות המשפטיות.

נירה שפק: אני דורשת מענה תוך 24 שעות ולא תוך 72 וזה הפער ביננו.

אופיר ליבשטיין: תיאורטית זה יפה ונחמד.

אופיר ליבשטיין: מעשית זה כמעט בלתי-אפשרי.

אופיר ליבשטיין: אין מקום - - -

ועדת החוץ והביטחון): מה קורה אם אני החלטתי להתפנות אחרי 14 שעות.

ועדת החוץ והביטחון): אני מבין שהמענה הקהילתי עדיין לא פתוח.

ועדת החוץ והביטחון): אני נוסע לצימר במקום מסוים, האם אני יודע שאקבל שיפוי של 320 שקלים?

נירה שפק: תכף יענה לנו האוצר.

נירה שפק: זה לא הוא, זה האוצר.

אופיר ליבשטיין: אני חושב שזה מנגנון מורכב.

אופיר ליבשטיין: כמו שהיו תוכניות יפות ואחרי זה מי זה הבן אדם, איפה החשבונית וכולי וכולי – זה מתחיל לסבך.

ועדת החוץ והביטחון): אתה אומר שב-72 שעות יסתדרו.

אופיר ליבשטיין: 72 שעות, אנשים מסתדרים 20 שנים ורוב האנשים גם לא יוצאים ב-72 השעות הראשונות בגלל, תראו, בשנת 2018 היו לנו 12 סבבים של 24 שעות.

אופיר ליבשטיין: אנשים יודעים ומחכים לראות שהזה מתפתח למערכה, מערכה זה 72 שעות, עד אז זה סבב ורוב האנשים לא יוצאים בסבב אלא מעדיפים להישאר.

אופיר ליבשטיין: רק הנסיעה הזאת היא סיפור מורכב.

אופיר ליבשטיין: אני אומר שהדרך הלוגיסטית לתפעל את זה היא לא נכונה ומייצרת ציפיות מיותרות ואכזבה אצל התושבים אחר כך.

נירה שפק: אופיר, האם כל התושבים שלך משומר החומות ב-0–4, קיבלו?

אופיר ליבשטיין: כל מי שיצא במסגרת הפרויקט המועצתי קיבל.

אופיר ליבשטיין: המקומות עצמם קיבלו הכול עד לשקל האחרון.

נירה שפק: אתה אומר שיש פער.

אופיר ליבשטיין: לא אמרתי, לא אמרתי, אין לי מושג כי אני לא מתעסק בזה.

אופיר ליבשטיין: הפתרון היה מועצתי אל מול הנהגות היישובים עם היישובים עצמם.

אופיר ליבשטיין: כל יישוב שיצא לכל מקום שקלט אותו, המקום עצמו קיבל עד השקל האחרון בצורה מסודרת את כל הכספים שהיו צריכים.

אופיר ליבשטיין: קיבלנו את הכול מרח"ל ויישר-כוח.

נירה שפק: לא ענית על השאלה.

אופיר ליבשטיין: אני לא יודע מה השאלה.

נירה שפק: אני אומרת אותה מאוד ברורה.

נירה שפק: אני יודעת שכולם קיבלו עבור הפינוי המרוכז.

נירה שפק: הייתה הנחייה של משרד הביטחון שאומרת שכל תושב 0–4 רשאי לקבל.

נירה שפק: אתה אומר לי שאין לך נתון שכזה.

אופיר ליבשטיין: כל מי שיצא במסגרת הפרויקט של המועצה קיבל את כל - - -

נירה שפק: אז לא מדובר בכל התושבים וזה אומר שיש פער.

נירה שפק: אנחנו נטפל בו, המטרה היא לעזור.

נירה שפק: יש לי חשבוניות של תושבים משער הנגב שלא קיבלו.

נירה שפק: תמיר עידן משדות נגב, בבקשה.

נירה שפק: לא נמצא?

נירה שפק: גדי רוצה להוסיף משהו.

גדי ירקוני: אני חושב שצריך לשים לב לדבר הכי חשוב פה.

גדי ירקוני: אופיר גם דיבר על זה.

גדי ירקוני: אני השתכנעתי שהמדינה לא תעשה את זה, לצערי.

גדי ירקוני: החלטה של קבינט היא טעות אבל כנראה שמדינת ישראל לא יודעת לעבוד אחרת.

גדי ירקוני: החלטה של הקבינט לוקחת הרבה זמן, זו החלטה הרבה יותר קשה מאשר החלטה נקודתית של אלוף הפיקוד עם ראש המועצה.

גדי ירקוני: אם בלית-ברירה אתם מחליטים שהקבינט חייב לקבל את ההחלטה הגדולה, הוא יקבל אותה בטוח תוך יותר מ-72 שעות, אני אומר לכם, והלוואי שאני טועה.

גדי ירקוני: גם 72 שעות זה מאוחר מדי.

גדי ירקוני: אני רוצה שיהיה אישור למועצות לקבל החלטה עם אלוף הפיקוד.

ועדת החוץ והביטחון): לי זה נשמע מאוד הגיוני ומאוד נכון, אבל לא נראה לי נכון שמשפחה שקיבלה החלטה עצמאית ונוסעת, 72 שעות זה יוצא 1,000 שקלים ליום.

ועדת החוץ והביטחון): למה משפחה שגרה בעוטף עזה צריכה לשלם 3,000 שקלים עד שתתקבל ההחלטה?

ועדת החוץ והביטחון): לכן אני מתחבר מאוד - - -

גדי ירקוני: יש יישובים דתיים בהם יש משפחות של 8 ילדים, לשמחתי, תאר לך מה זה - - -

נירה שפק: טוב, קיבלת 20% הטבת מס.

גדי ירקוני: הלך להם הכול.

עופר ששון: מפונה = משופה, ואז גם אלו שבדיעבד יצאו אחרי השעה הראשונה ישופו.

ועדת החוץ והביטחון): אני חושב שזה מאוד חשוב ונותן הרבה מאוד שקט נפשי לתושבים.

נירה שפק: הדס

הדס ילין דניאלי: אנחנו מדברים פה על החוסן של התושבים.

הדס ילין דניאלי: בחלק מהמקומות מבצע שומר החומות הצביע על קריסה של החוסן.

הדס ילין דניאלי: בבית שלי אירחתי משפחות שאמרו להן את מספר החדר שהן תקבלנה בקיבוץ שפיים.

הדס ילין דניאלי: הם היו אצלנו וישנו על מזרונים בקיבוץ.

הדס ילין דניאלי: בחלק מהמקומות שומר החומות יצר קריסה משמעותית של אמון התושבים.

הדס ילין דניאלי: את הדבר הזה חייבים לבנות מחדש ובכל רגע שעובר אתם פוגעים עוד יותר בחוסן של חלק מהמקומות.

הדס ילין דניאלי: אז שוב, יש מקומות שהם בשליטה ואנחנו יודעים את זה, יש מקומות שזו ממש בעיה.

עופר ששון: צריך לזכור שבסופו של דבר המנגנון הולך למנגנון - - -

נירה שפק: אני עוצרת כי רם בן ברק צריך לצאת.

נירה שפק: ברמה הממשלתית, אחד הדברים שאנחנו נתעקש עליהם הוא שההחלטה תהיה בדיעבד, גם אם היה התקבלה שלושה ימים אחרי, כולנו יודעים מתי פרץ האירוע.

נירה שפק: זה נושא שאנחנו מטפלים בו מול שר הביטחון וגם מול ראש רח"ל.

נירה שפק: אני יודעת שראש רח"ל מקבל את העמדה שלי אז זה בשביל לסגור את המעגל הזה.

נירה שפק: רם, אתה רוצה להגיד משהו לפני שאתה הולך?

ועדת החוץ והביטחון): יש לראות שהתהליך פשוט ולשמור את זה כך, לא להסתבך ולשמור את זה פשוט.

ועדת החוץ והביטחון): אני מתחבר לתוכנית של גדי ואני חושב שחשוב מאוד שתתקבל החלטה שמשפחות שיחליטו לצאת לפני הזמן ישפו אותן.

ועדת החוץ והביטחון): מדינת ישראל יכולה לעמוד בזה גם אם הם ייצאו ואחרי יום יסתבר שזה כלום, לא קרה שום דבר.

עופר ששון: זה הכיוון שלנו.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: הדס, השלימי את דברייך.

הדס ילין דניאלי: אני מבקשת שכל יישוב יידע מה מוקצה לו.

הדס ילין דניאלי: מתחיל אירוע כזה ומתחילים לחצים והיישובים לא תמיד בפוקוס כי חלקם גם עסוקים בניהול האירוע בתוך היישוב.

הדס ילין דניאלי: אני מבקשת ממש שכל קיבוץ וכל יישוב יידע מה מוקצה לו מראש כד שנוכל לתכנן במקומות שאין בהם תכנון.

עופר ששון: אני רוצה להדגיש - - -

נירה שפק: אין לנו זמן להדגשות, סליחה.

נירה שפק: הדס, תודה רבה.

הדס ילין דניאלי: מילה אחרונה.

נירה שפק: בבקשה.

הדס ילין דניאלי: - - - צפונה, אנחנו יושבים ומדברים על העוטף - - -

נירה שפק: הדיון עוסק בעוטף עזה, נערוך גם דיון לגבי שאר האזורים במדינה.

הדס ילין דניאלי: אני יודעת, זה מאוד מטריד.

נירה שפק: נכון, יהיה גם דיון לגבי הפינוי הכולל.

נירה שפק: ראש רח"ל נערך וברגע שהם יגידו לי אנחנו נעשה גם אותו.

נירה שפק: אלון ביטון, בבקשה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, גבירתי, אני אלון ביטון, ראש תחום חירום וביטחון של מרכז השלטון האזורי.

מיכאל ביטון: ברצוני לומר שהעובדה שסוף-סוף קרה פינוי והיה שיפוי – גם אם לא מלא לגמרי – היא תעודת כבוד לרח"ל ולמדינה.

מיכאל ביטון: צריך לשים לב שזה קרה במועצות.

מיכאל ביטון: הסיסמא שלאט-לאט נוצק בה גם תוכן לפיה: "הרשות המקומית היא לבנת היסוד" היא נכונה.

מיכאל ביטון: האמת הזו מחלחלת מלמעלה עד למטה וטוב שכך.

מיכאל ביטון: כמה הערות: - - - מתכנון מבצע זה מעולה.

מיכאל ביטון: עכשיו, אמרו שהמועצה תתכנן וזה מעולה וטוב שהעבירו את האחריות לראשי הרשויות.

מיכאל ביטון: יחד עם זה אנחנו יודעים שגם משרד הפנים, פס"ח, וגם רח"ל של משהב"ט נאבקו עם התוכנית במשך לא מעט זמן.

מיכאל ביטון: יש הרבה התניות חיצוניות שישפיעו על התוכנית הזאת, לא יהיה מצב סטרילי שבתי המלון ריקים ועוד כל מיני התניות.

מיכאל ביטון: אני חושש ממצב שבו המדינה תעשה מה שנוח ותגיד שזו בעיה של ראשי הרשויות, שיתמודדו, והנה הסכום היומי לנפש.

מיכאל ביטון: אני חושב שזה לא פתרון מספיק טוב.

מיכאל ביטון: בכל תוכנית צריכה להיות רגולציה שתעשה אישור תוכניות סדור מול המועצות כדי לוודא שיש מענה שלם.

מיכאל ביטון: אני מציע לסגור את הנחות הייסוד של קיבוצים ומושבים ולשמור על זה.

מיכאל ביטון: לתנועה הקיבוצית יש יכולות הרבה יותר גבוהות מאשר רק לינה למי שצריך, מדובר במענה כולל לרווחת הפרט המפונה.

מיכאל ביטון: יש לשמר את החוסן ואסור שנשפוך את המים עם התינוק.

מיכאל ביטון: לדעתי זה לא דיון על כסף אלא על מענה איכותי לתושבים.

מיכאל ביטון: חשוב שנישאר שם, תודה.

נירה שפק: תודה רבה, אוצר?

נירה שפק: אוצר לא עלו.

נירה שפק: עדי, בבקשה.

עדי לגזיאל שי: שלום לכולם, עדי לגזיאל שי, אקרא מה שכתבתי:

עדי לגזיאל שי: שלום לכל הנוכחים, שמי עדי לגזיאל שי.

עדי לגזיאל שי: במבצע שומר החומות עברתי התמוטטות עצבים שבסופה לקחתי את משפחתי ועזבתי את עוטף עזה שהיה ביתי במשך 15 שנים.

עדי לגזיאל שי: בתחילת מלחמת צוק איתן טיל בסמוך לרכבי כשאני וילדי הקטנים היינו בדרך אליו.

עדי לגזיאל שי: בעקבות אירוע זה, ולאחר מאמצים רבים להוכחת מצבי, הוכרתי כנכת פעולות איבה והוכרתי כנפגעת פוסט-טראומה על רקע בטחוני.

עדי לגזיאל שי: במהלך השנים הוחמר מצבי ואובחנתי עם פיברו-מיאלגיה ומניה דפרסיה בעקבות החיים בעוטף עזה.

עדי לגזיאל שי: במבצע עופרת יצוקה התפניתי כאם צעירה עם תינוקת בת כמה חודשים מהיישוב בו התגוררתי בעוטף, במבצע עמוד ענן פוניתי כאם לשני תינוקות.

עדי לגזיאל שי: עם שני ילדים קטנים, בני שלוש ושש, שרדתי את הפינוי בצוק איתן.

עדי לגזיאל שי: במבצע האחרון משהו נשבר בי.

עדי לגזיאל שי: ביתי היפה בקיבוץ ניר עוז הצמוד לגדר הפך לזירת קרב.

עדי לגזיאל שי: ביום ירושלים, היום בו החל המבצע, הייתי במקרה בירושלים וחוויתי אזעקה ונפילת טיל בסמוך.

עדי לגזיאל שי: הטראומות שחוויתי במהלך השנים – ירי קסאמים, מרגמות, תקיפות צה"ל – התעוררו אצלי בו זמנית והתמוטטתי התמוטטות עצבים.

עדי לגזיאל שי: עצביי לא התמוטטו, הם התעוררו.

עדי לגזיאל שי: פחדתי על ילדיי הקטנים, דאגתי לבעלי שעבד כנהג אוטובוס במועצה האזורית אשכול.

עדי לגזיאל שי: למזלי בורכתי בקהילת ניר עוז, הנהגת הקהילה קיבלה החלטה עצמאית לפנות את המשפחות לקליה השוכן ליד ים המלח.

עדי לגזיאל שי: אני לא יכולתי לנוח, ממקום מושבי בים המלח ניהלתי חמ"ל קטן בניסיון לעזור לאלה מחבריי, מהעוטף, שלא שפר עליהם מזלם לחיות בניר עוז, כאלו שלא היה להם לאן ללכת.

עדי לגזיאל שי: חברים שלי שילמו אלפי שקלים עבור שהייה במלונות ואחרים נזרקו בחופי הים.

עדי לגזיאל שי: משפחה מקסימה עם שני ילדים בני שבע וארבע, וכלבה, שהו במהלך המבצע בדירה ריקה שבה הונחו מזרון זוגי וטלוויזיה.

עדי לגזיאל שי: שומר החומות וגם עופרת יצוקה, עמוד ענן ואפילו צוק איתן אולי יוגדרו מבצע, אך בשביל רבים מאיתנו היו אלה מלחמות קשות מאוד שהשבר שנוצר כתוצאה מהן הוא עמוק.

עדי לגזיאל שי: אם לא די בכך, תושבים העוטף חטפו סטירת לחי נוספת.

עדי לגזיאל שי: בכך שלא הוכרזה מלחמה חסכה לעצמה המדינה הכרזה על מצב מיוחד בעוטף והפנתה עורף לעורף.

עדי לגזיאל שי: לא פינוי הולם מביתם שהפך לזירת קרב, וגם לא פיצוי הולם על ימים של עבודה, לימודים, או סתם שגרה שהפסידו במהלך המבצעים.

עדי לגזיאל שי: כשעזבתי את העוטף הבטחתי לחברותיי שנשארו שם שבמלחמה הבאה יהיה להן איפה להיות.

עדי לגזיאל שי: הקמתי מיזם חדש ששמו: "משפחות עוטפות", מיזם שמטרתו לחבר בין משפחות מהעוטף לבין משפחות מרחבי הארץ בעיתות רגיעה על מנת ליצור היכרות מוקדמת בין מארחים למתארחים ולתת מענה ידוע מראש במקרים של הסלמה.

עדי לגזיאל שי: יצרתי קשר עם חברת סטרט-אפ צעירה בשם - - - לשיתוף פעולה לצורך הקמת פלטפורמה ייעודית למיזם.

עדי לגזיאל שי: אני מאמינה שפינוי למקום מוכר יכול לרכך את הטראומה.

עדי לגזיאל שי: הנחיתה הראשונית היא קריטית לעיבוד עתידי של האירוע.

עדי לגזיאל שי: לא אוכל לעצור את הסבב הבא, אוכל לנסות לתקן את הטראומה העתידית של דור נוסף בעוטף.

עדי לגזיאל שי: עדי לגזיאל שי, פרדס חנה.

נירה שפק: תודה, עדי, היה לי חשוב מאוד להשמיע את הקול האזרחי.

נירה שפק: אני רוצה לסיים את הדיון הזה בכמה מילים: הדיון הזה לא התקדם בקצב שרציתי.

נירה שפק: הבהרתי שאני רוצה לראות שורות, הוועדה הזאת תתעסק בתכלית.

נירה שפק: אני רוצה לדעת לאין מתפנה כל יישוב ובכלל לא מעניין אותי שמשרדי הממשלה החליטו שלבנת הייסוד היא רשות מקומית.

נירה שפק: אני דורשת ממשרדי הממשלה לקבל את הנתונים ולדעת כל יישוב לאין מפונה.

נירה שפק: זה דבר שאני לא אוותר עליו.

נירה שפק: לא מעניין אותי איך אתם עושים את זה.

נירה שפק: אם משרד הביטחון מחליט להגיד לרשות, אם רשות מסוימת לוקחת חברה פרטית שזו ההתמחות שלה ועושה את - - - זה לא מעניין אותי.

נירה שפק: מעניין אותי לראות, והגיע הזמן שנראה שלכל יישוב יש מענה.

נירה שפק: כל זה מוביל לבעיה השנייה: לא יכול להיות שאין תקציב.

נירה שפק: אם אומרים שלכל נפש מקבלים 320 שקלים אז נורא קל לחשב את מספר היישובים כי גם בביטוח הלאומי יש את המענה.

נירה שפק: יודעים מי יקבל הטבות מס לפי יישובים ויודעים כמה נפשות יש, המספרים מאוד ברורים, אני מצאתי אותם תוך 4 דקות.

נירה שפק: לא יכול להיות שמשרדי הממשלה לא אומרים לי מה התקציב.

נירה שפק: סוף סוף הוצג תקציב אך הוא לא נותן מענה מלא.

נירה שפק: אני לא מכירה תוכנית בחסר, גם שכשעושים תוכנית לחיילים בעבודה מועדפת אפשר להניח הנחת יסוד שלא כולם ילכו לזה, אבל היה ו-100% מהחיילים יחליטו להשתלב בעבודה המועדפת – אי-אפשר להגיד להם שיש פער.

נירה שפק: אז תגידו שאתם יודעים לתת 100%, ומתוך זה מתמחרים בחסר, העיקר שהמקסימום יהיה קיים.

נירה שפק: הדבר השני בהקשר הזה הוא צביעת התקציב.

נירה שפק: אנחנו לקראת תקציב 2024/2024 ואני רוצה לדעת באיזה בסיס תקציב זה נמצא ומה קורה בחודשים שעד לסגירתו של התקציב.

נירה שפק: האם זה מתוך תקציב משרד הביטחון, האם זה תקציב של האוצר?

נירה שפק: אני מבינה שהשיח מתנהל היום אבל זה מאוחר מאוד.

נירה שפק: חיכינו חודשיים וחצי ונתנו זמן עבודה מאז ה-8 באוגוסט – כשבאתם לא מוכנים כל הגופים.

נירה שפק: אני לא רוצה להגיד מה היה קורה אם חברה אזרחית הייתה מתנהגת על פי לוחות זמנים כאלה, כנראה שהיו מפטרים את האנשים.

נירה שפק: הדבר השלישי שאני רוצה לדבר עליו הוא האזרח.

נירה שפק: דיברו כאן על הנזקים, עדי הדגימה זאת ואני מודה לה.

נירה שפק: בסוף התכלית של הדבר הזה היא המקום המוכר.

נירה שפק: למה יש לי בעיה עם דברים שנמצאים כאן?

נירה שפק: כי מה שלא פועל בשגרה לא פועל בחרום.

נירה שפק: אם אזרחים לא ידעו, ההנהגה היישובית לא תדע מי קולט אותה ולא תכין, כשאני הייתי מפקדת גזרה אמרו לנו: "כן, אלו יחידות הדיור" אבל פה נותנים מגורי חיילים וזה תלוי כמה חיילים יהיו לנו באותה שנים אז אנחנו נבצע תיאום פעם בחצי שנה כמו שנעשה ברוב המקומות.

נירה שפק: בואו נעשה איחוד קהילות – הזמנות הדדיות – כך נוצר הקשר.

נירה שפק: אחרת למה שאני אבוא למקום, אולי ישימו אותי בבית ילדים שכזה, אז עדיף לי להיות בבית שלי או ללכת למשפחה שלי.

נירה שפק: התכלית היא לתת ביטחון אישי לאזרחים וביטחון חוסני לאזרחים, ולשמר את הקהילה כדי שלא נגיע למצב שקהילה מתפרקת לנו כמו שקרה במקומות שונים בצוק איתן.

נירה שפק: אלו דברים שלא אוותר עליהם.

נירה שפק: לגבי תוכנית: "מרחק בטוח", תקראו לה בשם.

נירה שפק: לא יכול להיות שכשנבוא לבדוק איפה הכסף יגידו לנו: "זה היה רעיון".

נירה שפק: אם יש תוכנית אז אני רוצה לקבל מסר שאושרה התוכנית – לא רעיון או מגמה – תוכנית סדורה ומאושרת.

נירה שפק: הדבר השני הוא נושא ההתחייבויות: לא תהיינה התחייבויות אם לא יהיה תקציב.

נירה שפק: אני עוצרת את השיח שלי כי סוף-סוף יעל אגמון מהאוצר נמצאת על הקו, אני ממש מתרגשת מזה שהסכימו לבוא לדיון שלנו.

נירה שפק: יעל, שלום.

יעל אגמון: (הדוברת עלתה לשידור בזום, נשמעת מקוטעת מאוד) שלום.

נירה שפק: התייחסותך בבקשה.

יעל אגמון: הייתי בשעתיים האחרונות בדיון מקביל, התייחסות למה?

נירה שפק: למצע, למצע.

נירה שפק: עד שנכנסת לזום והיית בלי טלפון דיברנו פה על הסטטוס של משרד הביטחון.

נירה שפק: מה הסטטוס התקציבי?

יעל אגמון: כמו כל החלטה אחרת שמשרד הביטחון רוצה להעביר, ישנן עלויות שבתוך שנת התקציב וישנן כאלו שלא.

יעל אגמון: הממשלה צריכה להחליט על מקור תקציבי - - -

נירה שפק: את אומרת שאין תקציב עכשיו.

נירה שפק: אם קורה מבצע בעוטף עזה אז אין תקציב כרגע?

יעל אגמון: זה לא מה שאמרתי.

נירה שפק: תגידי לי מה כן.

יעל אגמון: - - - כמו שגם קרה בשומר החומות.

יעל אגמון: היה פינוי של תושבים מעוטף עזה אל בתי ההארחה, הם שופו על ידי משרד הביטחון, ובסוף המבצע הייתה התחשבנות בין המשרדים ונכנס גם הדבר הזה.

יעל אגמון: צריך להגיד שהממשלה קיבלה את ההחלטה לשפות את משרד הביטחון בגין מבצע שומר החומות, הדבר היה במסגרת תקציב המדינה והמקור התקציבי היה אישור התקציב.

יעל אגמון: לצורך העניין, במבצעים קודמים כשהממשלה רצתה לשפות את משרד הביטחון על עלותו של מבצע אז היא הייתה צריכה להציג מקור תקציבי.

יעל אגמון: - - - תקציבים וצריכה להגיד מה המקור - - - אני מבינה שהסכום שנאמר כאן שהועבר לאוצר את לא מכירה אותו.

יעל אגמון: איני יודעת איזה סכום נאמר.

נירה שפק: הסכום לשבעה ימים.

עופר ששון: אנחנו בדיונים איתם.

נירה שפק: אז היא כן מכירה?

עופר ששון: - - - ואנחנו מכירים - - -

נירה שפק: אני הבנתי שזה בעבודת מטה.

נירה שפק: את מכירה את הסכום?

יעל אגמון: שוב, אני לא יודעת מה נאמר בוועדה?

נירה שפק: נעשה את זה קצר, אתה יכול לחזור בבקשה על הסכום?

נירה שפק: יעל, יעל, רק רגע.

נירה שפק: משרד הביטחון יגיד לך.

עופר ששון: יש עבודה ביננו לבינה.

עופר ששון: בסך הכול - - -

נירה שפק: תגיד את המספרים.

עופר ששון: 32 מיליון.

יעל אגמון: שוב, המספר הוא לא הסיפור, זה לא כל כך משנה, בסוף הממשלה קיבלה החלטות והיא צריכה לעמוד בהן.

יעל אגמון: חוק יסודות התקציב מגדיר לממשלה איך לקבל החלטות תקציביות.

יעל אגמון: יש פה שתי שאלות - - - זה עוד נמצא בעבודת מטה משותפת עם רח"ל, עבודה טובה שאנחנו מתקדמים בה.

יעל אגמון: יכול להיות שיש עלויות היום - - - היום את המקור התקציבי - - -

נירה שפק: היית בדיון - - -

יעל אגמון: - - - סוגיה משפטית שכרגע אנחנו עובדים עליה בתוך הבית וגם מול משרד הביטחון - - - עוד לא הייתה - - - ואנחנו עובדים עליה ביחד.

נירה שפק: יעל, שאלה נוספת, האם בדיון בוועדת השרים עלה הנושא של התקציב?

יעל אגמון: ועדת השרים שהתכנסה כעת קיבלה עדכון לגבי העבודה שנעשית, על העקרונות - - - אני מניחה שגם אתם קיבלתם סקירה דומה, דנה גם בעוד נושאים שהם לא - - -.

יעל אגמון: שוב, מאחר שזה נמצא בעבודת מטה אז זה המסר שהועבר.

נירה שפק: תודה עבור התגובה, תישארי איתנו כדי לשמוע את הסיכום שלי, חשוב שגם אתם תשמעו אותו.

נירה שפק: לצערי, למרות פניות נוספות ממאי ובקשות לסדר את זה למרות שני דיונים תקציביים – לא התקדמנו.

נירה שפק: אם מחר קורה משהו, אין תקציב לנושא הזה.

נירה שפק: אני מוטרדת מכך שאין תקציב לנושא.

נירה שפק: כל הגופים שדיברו כאן אמרו שאין אפשרות להתקשר ללא תקציב, זו הסיבה שאנחנו חוזרים לנקודת ההתחלה.

נירה שפק: אני מתכוונת לדבר על זה עם שר האוצר.

נירה שפק: לא מקובל עלי חוסר המענה.

נירה שפק: אני מפנה גם למשרד הביטחון ולמשרד הפנים את הטענות לגבי חוסר ההתקדמות.

נירה שפק: קיבלנו מצגת שיש בה מילים אחרות פחות או יותר.

נירה שפק: חוץ מההתקדמות ל-320 שקלים במקום 250 לא התקדמנו.

נירה שפק: דובר על תקציב כללי אבל מכיוון שהוא לא מאושר אז זה לא רלוונטי.

נירה שפק: אני מבקשת לתת לפני הדיון הבא תשובה אלינו מה תוכנית החירום למצב הביניים.

נירה שפק: מה קורה עכשיו, האם משרד הביטחון מתכוון לתקצב את התוכנית שהוא אישר ולתת את המענה.

נירה שפק: אני אתעקש על הנושא של החלטת קבינט בדיעבד, אזרחים לא צריכים לשאת בנטל של שמירה על ביטחונם האישי.

נירה שפק: כל יישוב צריך לדעת מה מוקצה לו.

נירה שפק: אני מוטרדת גם מהתוכנית של אשכול מהסיבה הפשוטה שכרגע אין לו הקצאה להתחייבות ומחר או מחרתיים יכול להיות שיהיו אחרים במקום הזה, יכול להיות שהמדינה תפנה אחרים למקומות שאותה חברה רוצה.

נירה שפק: אני רוצה שאותה חברה שאתם משלמים לה באמת תהיה לה את היכולת לבצע.

נירה שפק: זו המציאות ואנחנו מכירים אותה.

נירה שפק: אנחנו נקבע סף דיון ממש לעוד שבועיים כי אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שלא יהיה מענה, בטח במצב הביטחוני הקיים.

נירה שפק: אני דורשת, אני לא אוהבת את המילה הזאת אבל אשתמש בה, לקבל טבלאות מפורטות ממשרד הביטחון כל יישוב לאן הוא מתפנה.

נירה שפק: אני מבקשת ממשרד הביטחון לתת לי מענה.

נירה שפק: מכאן יוצא קריאה שלי לתושבי עוטף עזה, אני רוצה להסביר להם למי הם יכולים לגשת.

נירה שפק: התשובה שקיבלתי לשאילתה היא שהם יפנו לרשויות והרשויות יתנו להם כסף.

נירה שפק: לראשי הרשויות שעם רובם דיברתי לא נשאר כסף, חלקם בחובות שעדיין לא כוסו, ואין להם את המנגנון לתת את זה.

נירה שפק: אתם צריכים להגיד לי איך התושבים שעד היום לא קיבלו את הכסף ונמצאים ביישובים צמודי / סמוכי גדר – ויש הרבה כאלו – איך הם מקבלים את הכסף שלהם.

נירה שפק: לא אנוח ולא אשקוט עד שאחרון התושבים יקבל את הכסף.

נירה שפק: תודה רבה, אני סוגרת את הדיון.