ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 285, 2022-06-26 10:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנחנו פותחים את דיוני ועדת הכלכלה לשבוע זה, והמאמץ המרכזי של ועדת הכלכלה הוא לסיים חקיקה שפתחנו בה.

מיכאל ביטון: לפנינו חוק הפרות תעבורה מינהליות.

מיכאל ביטון: למעשה, היקף החוק – כ-40 עמודים – והמשמעויות שלו למדינה ולאזרחים, הוא חוק שראוי להיות בחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: לבקשתו של שר המשפטים אנחנו עושים מאמץ גדול לחוקק אותו.

מיכאל ביטון: אם נפגוש פה אי הסכמות ווכחנות יתר על המידה בין גופים ובין משרדי הממשלה, כנראה לא נצליח לסיים אותו היום.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לעבור על עוד 30 עמודים.

מיכאל ביטון: זה יחייב אתכם לצאת להפסקות, לסגור דברים ביניכם, ולהגיע אלינו עם הסכמות, כמו גם דגשים של הוועדה, שיוטמעו בתוך החוק.

מיכאל ביטון: אנחנו מכוונים לראות שאין פה פגיעה לא מידתית באזרחים, במעבר מעבירה פלילית לעבירה מינהלית.

מיכאל ביטון: זה הקו שמנחה אותנו.

מיכאל ביטון: הקו השני הוא נגישות לציבור, זמינות המידע לציבור ויכולת הפעולה של הציבור.

מיכאל ביטון: ניתנו לזה התייחסויות ומענים, וביקשנו עוד כמה דברים.

מיכאל ביטון: אנחנו נעבוד כך שכרגע נרוץ על דברים מוסכמים, ונסמן את סוגיות המחלוקת.

מיכאל ביטון: שמענו מהמשרד לביטחון פנים שתי דאגות שיש לו, וגם לוועדה יש דגשים למשרד המשפטים לגבי פריסת המקומות שבהם יינתן השירות הזה, למי שהוא פחות דיגיטלי ופחות עם אוריינטציה.

מיכאל ביטון: נאסוף את נקודות המחלוקת, וייתכן שנעשה הפסקה במהלך היום, שתוקדש לפתרון נקודות המחלוקת, כמו שאנחנו עובדים בכל זמן.

מיכאל ביטון: אנחנו בעמוד 10, ממשיכים בהקראה.

מיכאל ביטון: אם אלה סעיפים קצרים, מקריאים שניים-שלושה סעיפים; אם זה סעיף גדול ומהותי, מקריאים אותו, מסכימים ומצביעים.

מיכאל ביטון: מסמנים בצד כל סעיף שלא הוצבע.

מיכאל ביטון: איתי, בבקשה.

איתי עצמון: אני מציע שנתקדם מסעיף 10, וככל שההצעות של משרד המשפטים יהיו מקובלות על הוועדה, ניתן יהיה להצביע עליו.

איתי עצמון: הסעיף הזה נוגע לתוספת פיגור על אי תשלום קנס במועד.

איתי עצמון: אני מזכיר שבדיון הקודם עלתה שאלה לגבי שיעור תוספת הפיגור, ולפי המוצע היא 35% מהקנס.

איתי עצמון: ובתום כל תקופה של שישה חודשים שעברו מהמועד לתשלום – 5% נוספים.

איתי עצמון: עלו כאן הצעות שונות לפתרונות, ואני מציע שנשמע התייחסות קצרה.

איתי עצמון: אם אפשר להכריע בסעיף הזה, אפשר להתקדם.

מיכאל ביטון: דיברתי עם מנכ"ל משרד המשפטים, ומבחינתו הנושא הזה יותר פתוח.

מיכאל ביטון: הוא מוכן לשנות בו גם לשיעור ולמספרים קצת שונים מאלה שהוצגו פה.

מיכאל ביטון: בבקשה, אנשי משרד המשפטים.

מיכל רשף: תודה רבה.

מיכל רשף: רק למען הסדר הטוב, אני אגיד שגם לא הצבענו על סעיפים 5 ו-8.

מיכל רשף: יש כוונה לחזור אליהם בהמשך?

איתי עצמון: כן.

מיכאל ביטון: נעשה הפסקה על דברים לא מוסכמים, ותנסו לפתח הסכמות ולנסח.

מיכאל ביטון: אחרי זה נחזור לוועדה ונצביע.

מיכל רשף: בעקבות הערות הוועדה שנשמעו בדיון הקודם, עשינו בחינה נוספת של הדברים ושל שיעור תוספת הפיגור.

מיכל רשף: אני אזכיר שכבר היום, בהתאם לחוק העונשין, שיעור תוספת הפיגור עומד על 50%.

מיכל רשף: בהצעת החוק הממשלתית הצענו להוריד את השיעור הזה ל-35%, ובעקבות הערות הוועדה והערות היו"ר, אנחנו מציעים להוריד את זה לשיעור של 30% מהקנס, ו-5% נוספים כל חצי שנה.

מיכל רשף: הסכום הזה נועד לתת איזשהו ביטוי לשוני המהותי שיש לנו, מהעובדה שאלה כבר לא עבירות פליליות, ומדובר בהפרות מינהליות.

מיכל רשף: מצד שני, לתמרץ את התשלום וליצור איזון גם בשים לב לחומרה של אותם מעשים.

מיכל רשף: אני אעביר את רשות הדיבור למרכז לגביית קנסות, ככל שהם ירצו להרחיב ולהסביר קצת יותר טוב את הרציונל.

איתי עצמון: יש שינוי מוצע מבחינתכם?

מיכל רשף: כן.

מיכל רשף: השינוי הוא ששיעור תוספת הפיגור יהיה 30% חלף 35% מהקנס בשל הפרת תעבורה מחלקו שלא שולם, לפי העניין, ובתום כל תקופה של שישה חודשים שעברו מהמועד לתשלום הקנס, 5% נוספים מהקנס בשל הפרת תעבורה מחלקו שלא שולם, לפי העניין.

איתי עצמון: 5% היו גם בנוסח המקורי.

מיכל רשף: נכון.

מיכל רשף: השינוי הוא מ-35% ל-30%.

איתי עצמון: ואיך ניתן מענה למצב שבו מצטברים לחובתו של המפר סכומים גבוהים, והוא עלול לא לקבל על כך הודעה?

דורון תשתית: אני מנהל המרכז, ואני אענה על כך, ברשותך.

דורון תשתית: אנחנו מודיעים כל הזמן לחייב על החוב שלו.

דורון תשתית: קודם כול, ברגע שמגיע הקנס למרכז לגביית קנסות אנחנו שולחים לו הודעה; אחר כך שולחים שבוע לפני שמתווספת הריבית הראשונה של 30%; אחר כך אנחנו שולחים לו דרישה ראשונה; אחר כך דרישה שנייה בדואר רשום עם אישור מסירה, ואם זה לא עוזר, אנחנו שולחים אדם הביתה.

דורון תשתית: כל הדברים האלה נועדו כדי ליידע אותו.

דורון תשתית: אני רוצה להוסיף ולומר, שיש הצעת חוק שבה בקרוב מאוד האזרח יוכל לפרוס את הקנס עוד לפני התווספות הריביות, לפי טבלת מנהל.

דורון תשתית: אנחנו מקווים שזה יעבור בכנסת הזאת.

דורון תשתית: לכן, יש לו את כל הכלים לדעת על החוב, לפרוס אותו או לשלם אותו.

דורון תשתית: אני מזכיר, רוב רובם של אזרחי ישראל – 95% - משלמים במועד, ובכלל לא נזקקים לתוספת.

דורון תשתית: הדבר הזה מיועד לאותם 5% שלמרות כל התזכורים והאזכורים, הנדנודים והניג'וסים, מחליטים לא לשלם.

דורון תשתית: לכן, אנחנו חושבים ש-30% זה עדיין דבר שלא ממוטט אותם, אבל כן מבהיר להם שקנסות הם לא המלצה ולא הלצה, וצריך לשלם אותם.

דורון תשתית: אחר כך עומדת להם הזכות לפנות להפחתת פיגורים, אם הם נמצאים באמת במצב סוציו-אקונומי שמנע מהם לשלם את הקנס, או כל מצב אחר שהוא איננו סוציו-אקונומי.

דורון תשתית: לדוגמה, אם אדם לא קיבל את ההודעה והוא מוכיח לנו, אנחנו באים לקראתו.

מורן כרמון: אני ראשת התחום הכלכלי בסניגוריה הציבורית ואני אבקש גם להתייחס.

מורן כרמון: אנחנו חושבים שנקודת ההתייחסות שנמצאת כיום בחוק העונשין, של 50%, היא לא כל כך טובה.

מורן כרמון: כבר הייתה הסכמה, כולל של מנהל רשות האכיפה והגבייה הקודם, תומר מוסקוביץ', על כך ש-50% הם תוספת מוגזמת בעליל.

מורן כרמון: הייתה הצעת חוק ממשלתית בהכנה להפחתה ל-25% בפלילי.

מורן כרמון: היא קודמה על ידי שר המשפטים דאז ניסנקורן, ובגלל השינויים הפוליטיים זה לא קודם, אבל זה ה-state of mind הממשלתי שהיה אז, לא כל כך מזמן.

מיכאל ביטון: חברים, גם את זה נשאיר בצד.

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד המשפטים יגיע עוד מעט, ונכריע בדבר הזה בהסכמה.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך בהקראה.

מיכל רשף: סעיף 11 – גבייה.

מיכל רשף: (א) קנס בשל הפרת תעבורה וכן הוצאות שפסק בית דין לתעבורה לפי חוק זה לטובת המדינה, ייגבו לאוצר המדינה, ועל גבייתם יחול חוק המרכז לגביית קנסות.

מיכל רשף: (ב) על אף האמור בסעיף 3(א) לחוק המרכז לגביית קנסות, קנס בשל הפרת תעבורה ישולם למרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (בסעיף זה – המרכז לגביית קנסות) עד תום התקופה, כאמור בסעיפים 9(א) או 18(ד), לפי העניין, אף אם טרם הגיע מועד פירעונו.

מיכל רשף: ואולם, המרכז לגביית קנסות לא יפעל בהליכי גבייה לפי החוק האמור, אלא בחלוף המועד לתשלום הקנס.

מיכל רשף: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), קנס בשל הפרת תעבורה שהטיל מפקח שהוא פקח או עובד רשות מקומית כאמור בסעיף 27, ישולם לקופת הרשות המקומית.

מיכל רשף: הוראת פקודת המסים (גבייה), יחולו על גבייתו של קנס בשל הפרת תעבורה, כאמור בסעיף קטן זה, שלא שולם במועדו, לרבות תוספת הפיגור לפי סעיף 10(ב), כאילו הוא מס כמשמעותו באותה פקודה.

מיכל רשף: הסעיף הזה נועד להבהיר את אופן הגבייה.

מיכל רשף: כמו שמובהר פה, ככל שמדובר בקנס שמשולם לאוצר המדינה, יחולו עליו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות.

מיכל רשף: בסעיף קטן (ב) אנחנו מציעים שהגבייה תהיה החל מהיום הראשון, וזה בדומה להסדר שקיים כיום.

מיכל רשף: כפי שהתייחס ראש המרכז לגביית קנסות, למעשה עוד לפני כן, זה עובר למרכז ואפשר לשלם את זה למרכז.

מיכל רשף: הם גם אלה שמעדכנים את הדברים.

מיכל רשף: סעיף (ג) מתייחס למקרה הפרטני של קנס שהטילה רשות מקומית.

מיכל רשף: במקרים אלו, גם בהתאם לדין הקיים היום, הוא משולם לקופת הרשות המקומית.

מיכל רשף: הוספנו בסיפא שלא הופיעה בהצעת החוק ממשלתית, שהוראות פקודת המסים (גבייה), יחולו על גבייתו של הקנס, בגלל השינוי בהגדרה של קנס בשל הפרת תעבורה.

מיכל רשף: היינו צריכים ליצור התאמה כך שיובהר, שגם פקודת המסים (גבייה), חלה על הגבייה של הקנסות האלה.

איתי עצמון: לא הבנתי את ההבהרה.

איתי עצמון: ההבהרה היא שינוי לעומת המצב המשפטי היום?

מיכל רשף: כן.

מיכל רשף: הגבייה של אותם קנסות היום, נעשית בהתאם לפקודת המסים – גבייה, בשים לב לכך, שמדובר בקנס פלילי.

מיכל רשף: בגלל שכרגע לא מדובר יותר בקנס פלילי אלא ביצור חדש של קנס בשל הפרת תעבורה, היה צריך להוסיף את ההבהרה הזאת, על מנת להבהיר שהוראות פקודת המסים – גבייה, חלות גם במקרה הזה.

איתי עצמון: מה ששאלתי, האם במצב הנוהג היום, רשויות מקומיות גובות לפי פקודת המסים (גבייה).

מיכל רשף: אכן.

מיכאל ביטון: יש עוד הערות לסעיף הזה?

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 11?

מיכאל ביטון: סעיף 11 אושר.

מיכאל ביטון: סעיף 11 מאושר פה אחד.

מיכאל ביטון: אפשר להקריא את סעיפים 12, 13 ו-14.

מיכל רשף: פרק ה' למעשה מדבר על הקמה של בית דין לתעבורה, וזאת בעצם ערכאה שיפוטית שתדון בעררים על הדוחות.

מיכל רשף: נתחיל בהוראות שלו.

מיכל רשף: פרק ה': הקמת בית דין לתעבורה, ערר וערעור.

מיכל רשף: 12.

מיכל רשף: הקמת בית דין לתעבורה.

מיכל רשף: שר המשפטים יקים בית דין, אחד או יותר, של דן יחיד, שתפקידו לדון בעררים לפי סעיף 18 (בחוק זה – בית דין לתעבורה).

מיכל רשף: 13.

מיכל רשף: מינוי חברי בית דין לתעבורה וראש בית דין לתעבורה.

מיכל רשף: (א) שר המשפטים ימנה, לפי בחירת ועדה כאמור בסעיפים קטנים (ג) או (ד), לפי העניין, ראש בית דין לתעבורה וחברי בית דין לתעבורה.

מיכל רשף: (ב) ראש בית דין לתעבורה או חבר בית דין לתעבורה יהיה אזרח ישראלי הכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, הבקיא בדיני תעבורה ובתחומי המשפט המינהלי.

מיכל רשף: (ג) הוועדה לבחירת ראש בית דין לתעבורה תהיה בת שלושה חברים, והם: (1) המנהל הכללי של משרד המשפטים, והוא יהיה יושב הראש; אני מסבה את תשומת ליבכם לכך, שיש שוני שהועבר לקראת הדיון, ואני כבר אסביר אותו.

מיכל רשף: (2) עובד מדינה שהוא משפטן, הבקיא בתחומי המשפט המינהלי, שימנה היועץ המשפטי לממשלה.

מיכל רשף: (3) נציג ציבור הבקיא בדיני התעבורה, שימנה נציב שירות המדינה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

מיכל רשף: (ד) הוועדה לבחירת חברי בית דין לתעבורה תהיה בת שלושה חברים, והם: (1) שופט בדימוס שימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, והוא יהיה יושב הראש; (2) ראש בית דין לתעבורה; (3) נציג ציבור כאמור בפסקה (3) של סעיף קטן (ג).

מיכל רשף: (ה) שר המשפטים רשאי, בהסכמת ראש בית דין לתעבורה, למנות חבר בית דין לתעבורה, אחד או יותר, לסגן ראש בית הדין לתעבורה; פקעה כהונתו של סגן ראש בית הדין כחבר בית דין לתעבורה, תפקע גם כהונתו כסגן ראש בית הדין לתעבורה.

מיכל רשף: (ו) הודעה על מינוי חבר בית דין לתעבורה, סגן ראש בית דין לתעבורה וראש בית דין לתעבורה, לפי סעיף זה, תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של בית הדין לתעבורה.

איתי עצמון: באתר האינטרנט תהיה רשימה מעודכנת של מי שמכהן, ולא רק הודעה על מינוי?

מיכל רשף: זאת לא הוראה שקבענו בחוק והאתר לא קיים.

מיכל רשף: כן.

איתי עצמון: אז אפשר יהיה להוסיף את זה.

תמר שטיינר: אני סמנכ"לית תכנון מדיניות ואסטרטגיה.

תמר שטיינר: בכובעי השני אני גם ראשת בית הדין לעררים מענקי קורונה.

תמר שטיינר: נהוג לרשום באתר האינטרנט של בית הדין גם קורות החיים של הדיינים.

איתי עצמון: אני לא מדבר על קורות החיים אלא שתהיה לציבור נגישות למידע.

איתי עצמון: זה לא רק מרגע שממונה אדם לתפקיד, אלא בכלל רשימה של מי שמכהן.

תמר שטיינר: זה נהוג, וכבר היום זה קורה.

תמר שטיינר: אני לא בטוחה שצריך לכתוב את זה.

איתי עצמון: יש הוראות כאלה בחקיקה.

מיכל רשף: אני מכירה שגם בבתי המשפט וגם בבתי דין אחרים, ולדעתי גם בחוק הכניסה לישראל, אם אני לא טועה, לרוב אנחנו כן כוללים רשימה.

מיכל רשף: זה לא מסוג ההוראות שכתובות בחקיקה ראשית.

איתי עצמון: יש דוגמאות כאלה.

מיכל רשף: אני לא מכירה שיש את זה בחקיקה ראשית מניסיוני בבתי דין מינהליים, ואני מאמינה לך שיש.

מיכל רשף: זאת פרקטיקה שקיימת כאמור גם בבתי המשפט.

מיכל רשף: 14.

מיכל רשף: חבר בית דין לתעבורה וראש בית דין לתעבורה עובדי מדינה.

מיכל רשף: חבר בית דין לתעבורה וראש בית דין לתעבורה יהיו עובדי מדינה.

מיכל רשף: סעיף 12 קובע בעצם את הבסיס להקמת בית דין לתעבורה, שהוא בית דין שהוקם במשרד המשפטים.

מיכל רשף: המטרה היא שזה יהיה תחת משרד המשפטים, וזאת נקודה שתחזור בפרק הזה.

מיכל רשף: בעצם, להבטיח את העצמאות השיפוטית של בית הדין כערכאה שיפוטית, וזה תואם גם את סעיף 3 לחוק בתי דין מינהליים, שקובע שבענייני שפיטה אין מרות על חבר בית דין, זולת מרותו של הדין.

מיכל רשף: למעשה, אנחנו מפרידים בין הרשות שמקבלת את ההחלטה – המשטרה או משרד התחבורה, שקובע גם את המדיניות כחלק מהאחריות של שרת התחבורה על פקודת התעבורה ותקנות התעבורה – לבין הגוף שידון באותן החלטות.

מיכל רשף: הוא יישב תחת משרד המשפטים, ויש לו גם ניסיון בתפעול ובהקמה של בתי דין, ופועלים תחתיו כבר כמה בתי דין אחרים.

מיכל רשף: למעשה, זה יוקם תחת משרד המשפטי, וזה תואם גם את הנחיית היועצת מספר 2.3203 בדבר מדיניות הקמת בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: בכל הנוגע לחברי בית הדין, בגלל הרגישות והרצון להבטיח עצמאות שיפוטית, למעשה אנחנו מציעים לעגן במסגרת החוק את אופן מינויים, כך שזה יהיה על ידי ועדה, בדומה לוועדות איתור שאנחנו מכירים גם מתפקידים אחרים.

מיכל רשף: הוראה דומה קיימת גם בחוק הכניסה לישראל.

מיכל רשף: הוועדה היא בעצם ועדה שונה לראש בית הדין לתעבורה ולחברי בית הדין לתעבורה, בגלל מאפיינים שונים של התפקידים.

מיכל רשף: בכל הנוגע לראש בית הדין לתעבורה, אנחנו מציעים שמי שיעמוד בראש הוועדה יהיה מנכ"ל משרד המשפטים, שיהיה גם היושב-ראש.

מיכל רשף: אני מסבה את תשומת ליבכם לשינוי, שיהיה שם עובד מדינה שהוא משפטן או בקיא בתחומי המשפט המינהלי, שתמנה היועצת המשפטית לממשלה.

מיכל רשף: הסיבה לשינוי הזה היא בגלל המאפיינים של תפקיד ראש בית הדין.

מיכל רשף: ראש בית הדין, מעבר להיותו גורם שיפוטי, הוא גם גורם ניהולי של מי שאמור לעמוד בראש המערכת הזאת ולהכווין אותה.

מיכל רשף: בגלל המאפיינים האלה, אחרי בחינה ודיון נוסף שקיימנו בנושא, סברנו שיותר מתאים שיהיה נציג של היועצת המשפטית לממשלה.

מיכל רשף: דווקא שופט בדימוס פחות רלוונטי לאותם היבטים, וזאת להבדיל מחברי בית הדין, שם האופי השיפוטי של אותם תפקידים הוא האופי הדומיננטי.

מיכל רשף: אנחנו מציעים שהשופט בדימוס יהיה יושב-ראש הוועדה שתבחר את הדיינים, ופרט לשני הגורמים האלה, יישב גם נציג ציבור, שאותו ימנה נציב שירות המדינה בשים לב לכך שם יהיו עובדי מדינה – גם ראש בית הדין וגם חברי בית הדין.

איתי עצמון: אין צורך להגיד שיחולו עליהם כל הדינים שחלים על עובדי המדינה?

איתי עצמון: יש דוגמאות בחקיקה, אומנם לא רבות, שכתוב שיחולו עליהם הוראות חוק שירות המדינה (מינויים) וכולי, אבל בחנתם את זה והחלטתם שלא.

מיכל רשף: אין צורך מעצם העובדה שקבענו שהם עובדי מדינה.

מיכל רשף: כמובן, הם כפופים לכל ההוראות שחלות על עובדי מדינה.

מיכל רשף: בשים לב להערת הייעוץ המשפטי לוועדה, הוספנו בתנאי הכשירות של ראש בית הדין וחבר בית הדין, את הבקיאות בדיני התעבורה ובתחומי המשפט המינהלי.

מיכל רשף: שני התחומים האלה למעשה באים לתת ביטוי לייחודיות של בית הדין ולתחומי העיסוק השונים שלו.

מיכל רשף: מצד אחד, גם דיני התעבורה, כפי שמכירים כיום; מצד שני, גם הייחודיות של המשפט המינהלי, על כל הדינים ומה שכרוך בכך.

פנחס מיכאלי: אני נציג לשכת עורכי הדין, ואני מבקש להעיר.

פנחס מיכאלי: הגשנו גם נייר עמדה מקדים, ואנחנו סבורים שבהרכב הוועדה שבוחרת את הדיינים ואת ראש בית הדין, צריך להיות נציג של לשכת עורכי הדין.

פנחס מיכאלי: נציגי הלשכה נמצאים היום בוועדה לבחירת שופטים, ואנחנו טריבונל שהוא מעין שיפוטי.

פנחס מיכאלי: זה קיים בחקיקה רבה, ויש לנו נציגים בוועדות רבות – בוועדה למינוי סניגורים, בוועדה למינוי שופטים צבאיים, קאדים.

פנחס מיכאלי: לא נכון לנתק את עורכי הדין, שהם בעצם מייצגים וייצגו את האזרחים מהוועדה שתבחר את המועמדים עצמם.

פנחס מיכאלי: אין סיבה שייגרע חלקנו בוועדה.

מיכאל ביטון: עמדת המשרד בבקשה הזאת.

מיכל רשף: אני אבקש להפנות להוראות שקיימות בחוק הכניסה לישראל.

מיכל רשף: גם שם מדובר בגוף שיפוטי – בית הדין לעררים שפועל מחוק הכניסה לישראל – ואין שם נציג לשכת עורכי הדין.

מיכל רשף: אני אבקש להגיד, שיש פה נציג ציבור הבקיא בדיני תעבורה.

מיכל רשף: למעשה, יש משפטן שהוא נציג ציבור, ואנחנו סבורים שיש בזה על מנת להגשים את התכליות של נציג לשכת עורכי הדין.

מיכאל ביטון: למה אותו נציג ציבור לא יכול להיות נציג הלשכה?

מיכאל ביטון: זה לא מספיק?

מיכל רשף: לעמדתנו מדובר בעובד מדינה, ולכן יש מעורבות וחשיבות של נציב שירות המדינה.

פנחס מיכאלי: גם שופט.

מיכאל ביטון: עובד מדינה הוא נציג ציבור או נציג המדינה?

מיכאל ביטון: זאת שאלה, לא?

מיכל רשף: הפסקה השלישית היא נציג ציבור, ולא מישהו שהוא עובד מדינה.

מיכאל ביטון: כמה חברי ועדה יש בסך הכול?

מיכל רשף: שלושה.

מיכל רשף: זה גם מה שנהוג בוועדות מהסוג הזה.

פנחס מיכאלי: אני אבקש להגיב לדברים שנאמרו.

פנחס מיכאלי: קודם כול, חוק הכניסה לישראל הוא אחד החוקים היחידים שבהם אין נציג לשכת עורכי הדין, אבל המינוי שם הוא של שר המשפטים.

פנחס מיכאלי: יכול להיות שגם שם צריך לתקן.

פנחס מיכאלי: כל דיני התעבורה נדונים היום בפני שופטים, שממונים על ידי הוועדה לבחירת שופטים, וללשכת עורכי הדין יש שני נציגים בוועדה.

פנחס מיכאלי: כרגע אנחנו רוצים למנות שופטים אחרים בהרכב אחר.

מיכאל ביטון: נשאיר את השאלה הזאת פתוחה.

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד המשפטים יהיה פה, וישמע גם את ההסתייגות שלך.

מיכאל ביטון: נשמע ממנו את עמדת השר, אם יש גמישות בנושא הזה.

מיכל רשף: למען הסדר הטוב, אני אציין שגם פה מדובר במינוי של שר המשפטים לפי בחירה של ועדה – סעיף 13(א), ועל כן אבקש להסב את תשומת לב הוועדה לסעיף 5 לחוק בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: שם כתוב שהרשות תמנה חברים לבית הדין, וגם שם אין מעורבות של נציג לשכת עורכי הדין.

מיכאל ביטון: אני רוצה לקבל תשובה מפורשת מה עמדת שר המשפטים לבקשה הזאת במהלך היום.

מיכאל ביטון: תדלגו על הסעיף הזה.

איתי עצמון: אולי נדלג רק על הפסקה, ועל השאר אפשר להצביע.

איתי עצמון: זאת פסקה (3) בסעיף קטן (ד).

פנחס מיכאלי: גם ב-(ג).

איתי עצמון: ההערה שלכם היא גם וגם?

פנחס מיכאלי: כן, לכל הוועדות.

מיכל רשף: (ד)(3) מפנה לנציג ציבור.

פנחס מיכאלי: אין לנו בעיה עם נציג ציבור, אבל ב-(ג) וב-(ד) אנחנו רוצים להוסיף נציג לשכת עורכי הדין.

איתי עצמון: האמור פה לא מונע מינוי של נציג לשכת עורכי הדין, במסגרת המינוי של נציג ציבור.

איתי עצמון: אם הוא אדם שבקיא בדיני תעבורה, אפשר למנות גם נציג לשכת עורכי הדין.

מיכל רשף: כן.

מיכאל ביטון: נצביע בניכוי הסעיפים האלה?

איתי עצמון: אפשר, אבל אני כן מציע לכתוב שרשימה, כפי שהיא תתעדכן מעת לעת, של הרכבי בית הדין לתעבורה, תפורסם באתר בית הדין.

איתי עצמון: יש הוראות כאלה, נכון שלא לגבי בתי משפט, אלא לגבי מועצות, ועדות מייעצות וגופים קולגיאליים שונים, שקיימים בחקיקה.

איתי עצמון: אנחנו חושבים שנכון שתהיה נגישות לציבור למידע הזה.

מיכאל ביטון: נגישות ושקיפות.

מיכאל ביטון: על איזה סעיפים לא נצביע כרגע?

איתי עצמון: אנחנו מדברים על סעיף 13, פסקה (3), הן לסעיף קטן (ג) והן לסעיף קטן (ד).

איתי עצמון: מעבר לזה, אנחנו מצביעים על סעיפים 12, 13 ו-14 עם התיקון.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיפים 12, 13, 14 למעט סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) ב-13?

מיכאל ביטון: סעיפים 12, 13, 14 למעט סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) ב-13 אושרו.

מיכאל ביטון: הסעיפים מאושרים פה אחד, למעט הסעיפים הקטנים שיוצבעו בהמשך.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיפים 15, 16, 17.

מיכל רשף: אני אתייחס לסעיפים.

מיכל רשף: ראשית, בכל הנוגע לתקופת הכהונה, למעשה מוצע לקבוע בחוק תקופת כהונה קצובה.

מיכל רשף: זה תואם את הרציונל של החלטות ממשלה 4062 ו-447, בדבר קביעת תקופת כהונתם של נושאי משרה בכירים.

מיכל רשף: למעשה, מדובר בתפקיד שיש הרבה חשיבות לעצמאות השיפוטית ולעצמאות של אותם תפקידים.

מיכל רשף: משום כך, אנחנו סבורים שנכון לקבוע תקופת כהונה אחת, וכמו שאמרתי, זה תואם את הרציונל שיש לגבי קציבת כהונה באופן כללי בשירות המדינה.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 16, מוצע להסדיר את ההוראות לעניין הפסקת כהונה לפני תום תקופת הכהונה.

מיכל רשף: ההוראות של הפרק הזה נועדו להבטיח את העצמאות של בית הדין, וחלק מהשינוי הוא שלמעשה אנחנו מסדירים במפורש את העילות.

מיכל רשף: זה בא להחליף את סעיף 14 לחוק בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: זה תואם גם עילות אחרות שיש לנו בשירות המדינה.

מיכל רשף: אני רוצה להסב את תשומת ליבכם להפניה לאחראי על בירור תלונות, וזה נוסח שנתייחס אליו במסגרת התיקונים העקיפים לחוק בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: זה נועד ליצור תפקיד שהוא מקביל לנציב תלונות הציבור על שופטים.

מיכל רשף: זאת פונקציה שלא קיימת היום בכל הנוגע לבתי דין מינהליים, ואנחנו מציעים במסגרת הצעת החוק הזאת, להסדיר גם את המצב הזה, כך שיהיה גורם עצמאי, בעל שיעור קומה, שידון בתלונות עליהם.

מיכל רשף: פה אנחנו מסדירים איך הוא משתלב במנגנון הזה, ומה יהיו תפקידיו.

איתי עצמון: יש הערות לסעיפים?

מיכאל ביטון: אין הערות.

מיכאל ביטון: אנחנו מצביעים על סעיפים 15, 16, 17.

מיכאל ביטון: סעיפים 15, 16, 17 אושרו.

מיכאל ביטון: אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכאל ביטון: הסעיפים מאושרים.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיפים 18, 19, 20.

תמר שטיינר: ערר על החלטה להטיל קנס 18.

תמר שטיינר: (א) על החלטה להטיל קנס ניתן לערור לבית דין לתעבורה.

תמר שטיינר: (ב) ערר לפי סעיף זה יוגש בתוך 90 ימים מיום ההמצאה, ואם הגיש העורר השגה בשל אותה הפרת התעבורה – בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה בהשגה.

תמר שטיינר: (ג) בית דין לתעבורה רשאי להאריך את המועדים האמורים בסעיף קטן (ב), מטעמים מיוחדים שיירשמו.

תמר שטיינר: (ד) הגיש מפר ערר על החלטה להטיל קנס, יהיה המועד לתשלום הקנס בשל הפרת התעבורה 30 ימים מיום שניתנה החלטה סופית של בית דין לתעבורה בערר או פסק דין של בית משפט, לפי העניין, המאשרת את ההחלטה להטיל קנס, אך רשאי בית דין לתעבורה או בית משפט, לפי העניין, לצוות שהקנס בשל הפרת התעבורה ישולם בתוך תקופה שקבע ובתנאים שקבע, ורשאי הוא לקבוע שעל סכום הקנס שתשלומו נדחה או על חלק ממנו תשולם תוספת פיגור כאמור בסעיף 10 לגבי תקופת הדחיה.

תמר שטיינר: ניהול הליכי ערר באמצעות מערכת מקוונת 19.

תמר שטיינר: (א) בית דין לתעבורה ינהל את הליכי הערר, לרבות הגשת כתבי בי-דין ומסמכים נוספים וצפייה בהחלטות ובמועדי דיון, באמצעות מערכת מקוונת כפי שקבע שר המשפטים; לעניין זה "מערכת מקוונת" מערכת מחשבים שבאמצעותה פועל בית הדין לתעבורה ומתנהלים הליכים משפטיים.

תמר שטיינר: (ב) משרד המשפטים יפעיל עמדות שירות, שתפקידן לסייע למי שמבקש לעשות שימוש במערכת המקוונת לצורך ההליכים כאמור בסעיף קטן (א).

תמר שטיינר: דיון בערר 20.

תמר שטיינר: (א) בית דין לתעבורה ידון ויחליט בערר על פי טענות וראיות שהוגשו בכתב בלבד, אלא אם כן מצא מיוזמתו או לבקשת אחד הצדדים, שיש בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים.

תמר שטיינר: (ב) החליט בית דין לתעבורה לקיים דיון בהשתתפות הצדדים, יקיים את הדיון באמצעים טכנולוגיים בהתאם להוראות שקבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (ג), אלא אם כן מצא מיוזמתו או לבקשת אחד הצדדים, שיש בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים; לעניין זה, "אמצעים טכנולוגיים" – אמצעים המאפשרים העברת תמונה וקול בזמן אמת, שבהם ניתן לשמוע ולראות את המשתתפים בדיון וכן להישמע במהלכו.

תמר שטיינר: (ג) בקבלת החלטה לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) ישקול בית דין לתעבורה, בין השאר, את השאלות המרכזיות המתעוררות בהליך, מורכבות ההליך, היקף הראיות וסוגן ונימוקי הבקשה, ככל שהוגשה.

תמר שטיינר: (ד) שר המשפטים יקבע הוראות לעניין אופן קיום דיונים בפני בית דין לתעבורה, ובכלל זה הוראות בעניינים המפורטים להלן, והכל בשים לב, בין השאר, לעקרונות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, באופן שיבטיח קיום הליך נגיש ומתאים לצרכי אדם עם מוגבלות ובשים לב למאפייניהם הייחודיים של קטינים ולעקרונות חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל"א-1971 – (1) מקרים שבהם יתקיים דיון באמצעים טכנולוגיים, ועריכת התאמות נגישות נדרשות בהתאם להוראות שנקבעו לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות; (2) אפשרות להורות, בהחלטה מנומקת, על קיום דיון בנוכחות הצדדים.

איתי עצמון: תסבירו, בבקשה, ותתייחסו להוראות שעוגנו בנוסח בעקבות בקשות הוועדה.

מיכל רשף: אני אתחיל עם סעיף 18.

מיכל רשף: זה בעצם הסעיף הבסיסי שמגדיר את ההוראות לעניין הגשת ערר.

מיכל רשף: ההבהרה לגבי הגשת ערר היא על החלטה להטיל קנס על כך מה שכרוך בכך, למשל גם על ההשגה, ככל שיש, וגם אם יש טענות לגבי המצאה.

מיכל רשף: כל ההיבטים שכרוכים בכך, הם בסמכות בית הדין לתעבורה.

מיכל רשף: המועדים תואמים את המועדים שקיימים כיום לפי סעיף 229(א)(1) לחוק סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: בית הדין, בדומה לכללים אחרים שאנחנו מכירים במשפט המינהלי, רשאי להאריך את המועדים מטעמים מיוחדים שיירשמו.

מיכל רשף: הוראות דומות מופיעות גם בחוק בתי דין מינהליים, גם בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים.

מיכל רשף: סעיף קטן (ד) לסעיף 18 נועד להבהיר, כי בניגוד לכלל במשפט המינהלי, שהגשת ערר לא דוחה את ההחלטה המינהלית, בענייננו, הגשת ערר כן דוחה את ההחלטה המינהלית, כלומר דוחה את התשלום.

מיכל רשף: זה אומנם חורג מהכלל במשפט המינהלי, אבל מכיוון שזה תואם את המצב הקיים, סברנו שנכון להשאיר את אותו מצב גם עם המעבר להליך המינהלי.

מיכל רשף: סעיף 19 הוא בעצם הסעיף הבסיסי, ונועד לקבוע את הבסיס לאופן קיום ההליכים, שזה ניהול באמצעות מערכת מקוונת, וכן להניח את הקרקע לקיום הליכים ב-ODR - Online Dispute Resolution, ניהול סכסוכים מקוון.

מיכל רשף: זה חלק מהייחוד שיש.

מיכל רשף: בעקבות הערות הוועדה, כפי שנשמעו גם בדיונים הראשונים, הוספנו עיגון מפורש על החובה של משרד המשפטים להפעיל עמדות שירות שייתנו מענה למי שמבקש לעשות שימוש במערכת המקוונת לצורך ההליכים.

מיכל רשף: נוספה גם הוראת שעה שמתייחסת לפריסה של אותן עמדות שירות, וגם זה בעקבות הערות הוועדה.

מיכל רשף: אתם רוצים שאני אתייחס לזה עכשיו, או כשנגיע להוראת השעה?

מיכאל ביטון: נפרט את הוראות השעה.

מיכאל ביטון: אמרנו לכם לבדוק אולי מספר גדול יותר של עמדות שירות, והיגיון גיאוגרפי.

מיכאל ביטון: אחרי כמה שנים ייבדקו השימוש והנחיצות של העמדות האלה, אבל גם בתקופת המעבר תהיה נגישות כזאת.

איתי עצמון: אולי כדאי שכן תגידי כמה מילים על הוראת המעבר.

מיכל רשף: כפי שאמר היו"ר, בעקבות הערות שנשמעו מהוועדה, אנחנו מציעים לקבוע כהוראת שעה, שבמשך שלוש שנים לאחר כניסתו של החוק לתוקף, יוקמו 10 עמדות שירות בפריסה ארצית רחבה.

מיכל רשף: מכיוון שיהיה מדובר באיזושהי תקופת הסתגלות, גם של האזרחים וגם של כל מה שכרוך בכך, יהיו לנו לפחות 10 עמדות שירות בפריסה רחבה – צפון, דרום.

מיכל רשף: זה נועד לאפשר גמישות, כדי לראות איפה באמת יש צורך.

מיכל רשף: יכול להיות שיש אזורים, שבהם נראה שיש ביקוש יותר גבוה, או אזורים שבהם יש ביקוש יותר נמוך.

מיכל רשף: אני מסבה את תשומת ליבכם לסעיף 48, שנוסף בעקבות הערות הוועדה.

צבי האוזר: יש לי שאלה, אדם יכול לסייע לאדם אחר?

תמר שטיינר: כן.

צבי האוזר: הוא לא חייב להיות עורך דין?

תמר שטיינר: לא.

צבי האוזר: כלומר, אין פה עניין של הפרת חוק.

תמר שטיינר: אנחנו מניחים שהרבה אנשים ייעזרו באנשים אחרים.

צבי האוזר: אם אני מסייע לאדם בהפרה מינהלית, האם זה סוג של ייצוג?

תמר שטיינר: הוא לא ייצג אותו.

תמר שטיינר: תהיה בתוך המערכת אפשרות גם למייצג להיכנס, למי שרוצה אפשרות של עורך דין בצורה מסודרת.

תמר שטיינר: תהיה לך אפשרות להיעזר בקרוב משפחה או במכר, שיעזרו לך למלא.

תמר שטיינר: בסופו של דבר, אם נגיע למצב של דיון ויהיה צריך לשאול - - -

צבי האוזר: לא בדיון, בפרוצדורה מקוונת.

ניר גורדון: לא תהיה בעיה.

ניר גורדון: הוא יוכל לסייע לו למלא, ובסוף האדם יצטרך לחתום שאכן אלה הדברים ולתת הצהרה.

ניר גורדון: בוודאי, אנחנו מניחים שחלק ניכר מהאנשים ישתמשו בשכן או במכר.

צבי האוזר: אני מבין.

צבי האוזר: האם לא יהיה מצב שיגידו, שרק עורך דין יכול לעשות את זה?

פנחס מיכאלי: אני נציג לשכת עורכי הדין, ואני מבקש להתייחס למה שהועלה פה.

פנחס מיכאלי: המעבר לאמצעים מקוונים עלול לייצר – ברגע שמאפשרים לאדם אחר, שהוא לא עורך דין, לסייע, הוא ייעצר גם בדברים אחרים.

פנחס מיכאלי: לא רק קרוב משפחה ואח יעזרו למלא טופס, אלא יקומו כל מיני מרכזים או חברות או איגודים, שיפנו לאזרחים כדי לסייע להם, ועל הדרך כבר יעניקו ייעוץ משפטי.

פנחס מיכאלי: אנחנו מנהלים תיקים רבים רבים כאלה ביחידה להגנת המקצוע שלנו.

פנחס מיכאלי: כביכול זה נחזה להיות סיוע ביורוקרטי, אבל בפועל יש שם ייעוץ משפטי מלא.

פנחס מיכאלי: אתם תצטרכו לתת מענה לזה, ובזמן שאדם מילא טופס, גם להבהיר איך הוא מילא, על ידי מי הוא מילא, והאם ניתנה לו באמת רק עזרה טכנולוגית או גם ייעוץ, האם הוא רשאי, ובאיזו עילה להגיש את הערר ולתקוף את הדוח.

פנחס מיכאלי: זה כבר ייעוץ משפטי פר אקסלנס.

ניר גורדון: לא בטוח שזה המקום להתייחס.

ניר גורדון: שיקומו מרכזים וייקחו תשלום עבור השירות הזה.

ניר גורדון: תתמודדו איתם, כמו שאתם יודעים להתמודד איתם במקומות אחרים.

פנחס מיכאלי: בסוף אתה מייצר מערכת, שתבוא אל האזרח, תגבה ממנו כספים ותגיד לו: כן, יש לכם עילה, נעזור לכם, רק תשלמו כך וכך כסף.

פנחס מיכאלי: הם יגישו את זה על פארש, כי הייעוץ הזה לא נכון.

ניר גורדון: לבקשת הוועדה, משרד המשפטים מעמיד למעלה מעשר עמדות שיסייעו לאנשים לעשות את זה ללא תשלום.

ניר גורדון: זה חלק מהשירות שאנחנו נותנים לאזרחים.

ניר גורדון: אם אדם ירצה להסתייע בקרוב משפחה, כמובן בלי תשלום, ודאי זה ראוי, זה נכון וככה עושים את זה.

ניר גורדון: אם יקומו גורמים שייקחו על זה תשלום, ויפירו את איכות המקצוע, לשכת עורכי הדין יודעת להתמודד עם הדברים האלה.

ניר גורדון: תתמודדו עם זה בהמשך.

מיכאל ביטון: אין תחום שמוגדר ומעוצב נכון בחקיקה, שאין בו חברות שעושות מניפולציה על האזרחים.

מיכאל ביטון: אפילו בדירוג אשראי מבטיחים להם שישנו להם את הדירוג, אבל הם לא מסוגלים לעשות את זה.

מיכאל ביטון: אין תחום שאין בו נוכלים שינצלו, אבל אם אדם יכול לפנות בעצמו, בחינם, או בעזרת קרוביו להיכנס לאינטרנט ולעשות את מה שהוא צריך, זה נראה לנו סביר ומידתי.

מיכאל ביטון: אם מישהו ינצל לרעה את החוק הזה, גם רשויות החוק וגם אתם תדעו להילחם בהם.

פנחס מיכאלי: בהחלט.

פנחס מיכאלי: אני רק אומר שהתמודדו עם זה במיסוי מקרקעין, והדרך הייתה בהזדהות אישית, ובכך שהעמדות האלה נמצאות במשרדי מיסוי מקרקעין.

מיכאל ביטון: זאת עמדה, אבל אם מישהו עושה את זה מהבית?

פנחס מיכאלי: זה מינימום של שמירה.

מיכאל ביטון: לא הבנתי.

מיכאל ביטון: אתה רוצה לנייד את כולם לעמדות האלה?

מיכאל ביטון: המיעוט שבמיעוט הולכים לעמדות האלה.

פנחס מיכאלי: לא, לא.

פנחס מיכאלי: פתחתי ואמרתי, או בהזדהות אישית ממשלתית, או - - -

מיכאל ביטון: הזדהות אישית נראית לי דבר טוב ונכון.

מיכאל ביטון: אי-אפשר שאדם יפנה, בלי לדעת שהוא זה שפנה.

פנחס מיכאלי: יש טפסים מקוונים בלי הזדהות אישית.

מיכאל ביטון: אי-אפשר שאדם יפנה ויערער על דין שנקבע לו, בלי שנדע שהוא אכן זה שפנה.

מיכאל ביטון: יש לזה פתרון בחוק, לא?

איתי עצמון: אבל זה לא ערעור.

איתי עצמון: כאן מדובר על סיוע בשביל לנהל את ההליכים.

איתי עצמון: מכיוון שמוצע לשנות את בררת המחדל, כך שהטענות יהיו באמצעות הגשת מסמכים בכתב, והדיון יהיה באמצעים טכנולוגיים, יושב-ראש הוועדה העלה את הצורך בסיוע לאנשים שאינם נגישים לאמצעים האלה, אנשים שאין להם מה שנקרא אוריינות דיגיטלית מספקת.

איתי עצמון: אני לא בטוח שצריך להיכנס לשאלת ההזדהות כאן, כי ממש מדובר על סיוע כדי לממש את הזכות.

מיכאל ביטון: חשוב שאם אדם פעל מהבית, נדע שזה הוא.

ניר גורדון: ודאי חייבת להיות הזדהות.

מיכאל ביטון: אם הוא הזדהה, ומישהו עושה את זה למענו – אם מישהו ניצל אותו לרעה, זה כבר משהו אחר.

איתי עצמון: אתם חושבים שצריך לחדד עוד משהו בנוסח?

תמר שטיינר: אני רוצה להוסיף.

תמר שטיינר: נציגי לשכת עורכי הדין חברים בצוות היישום, וככל שנקבל מהם הערות איך לעצב את המערכת, לאסוף את הנתונים ולעצב את עמדות השירות בצורה שתסייע – זה אינטרס משותף שלנו, שלא ייכנסו מאכערים בדרך ויגבו תשלום היכן שאנחנו יודעים לתת בחינם בצורה מקצועית.

תמר שטיינר: אנחנו נהיה קשובים, כמובן, ונשמח לעשות חשיבה משותפת יחד איתם, לראות איך אנחנו מונעים את זה, עד כמה שאפשר.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכל רשף: ברשותכם, אני אתייחס עכשיו לסעיף 20, שרק הצגתי.

מיכל רשף: סעיף 20 מתייחס לאופן הדיון בערר.

מיכל רשף: גם פה, בעקבות הערות הוועדה, נוסף סעיף קטן (ג), שלמעשה נועד להסדיר את השיקולים שישקול בית הדין, כאשר הוא מחליט בדבר מתכונת הדיון.

מיכל רשף: השיקולים שמנויים בסעיף הזה תואמים גם את החששות שעלו בוועדה, וגם עבודת מטה פנים משרדית שנערכה במשרד המשפטים, בין השאר לאור הלקחים שהיו בדיונים בהיוועדות חזותית בתקופת הקורונה, גם בוועדות הערר שהוקמו בנושא של מענקי קורונה, גם דיונים שהיו בבית הדין לעררים, והתנהלו בהסכמה.

מיכל רשף: סברנו שזאת גם שאלה של מורכבות ההליך, סוג השאלות המרכזיות שמתעוררות בהליך – אם מדובר במחלוקת משפטית או במחלוקת עובדתית; היקף הראיות, סוג הראיות – האם מדובר בראיות מצולמות, למשל, או בעדויות שיש; כמובן, גם נימוקי הבקשה ככל שהוגשה.

מיכל רשף: סברנו שאלה השיקולים המרכזיים, והסעיף הזה נועד להכווין את בית הדין בכל הנוגע לשיקולים, מבלי להגביל את שיקול הדעת השיפוטי, שגם הוא חשוב.

מיכל רשף: בסופו של דבר, הדיין יראה את התיק שלפניו, וצריך להכריע מה הדרך הנכונה לנהל אותו, באופן שיבטיח את עשיית צדק בעניינם של הצדדים.

מיכל רשף: שאר ההוראות בהקשרים האלה, בדומה לחקיקה אחרת, ייקבעו כמובן בתקנות.

מיכל רשף: אני מבקשת להבהיר שמדובר בתקנות חובה גם בכל הנוגע לסעיף 19, לעניין המערכת המקוונת.

מיכל רשף: כתוב: כפי שקבע שר המשפטים, וגם בכל הנוגע לאופן קיום הדיונים.

מיכאל ביטון: אני רוצה שיהיה כתוב, שביטול העמדות לאחר שלוש שנים, יהיה באישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: שתהיה בקרה על מה שקרה עם העמדות האלה.

מיכל רשף: למען הסדר הטוב, סעיף 19(ב) הוא לא הוראת שעה.

מיכל רשף: כלומר, החובה של משרד המשפטים להפעיל עמדות שירות, היא לא בהוראת שעה.

מיכל רשף: זאת חובה שתישאר, והוראת השעה היא לעניין המספרים עצמם, והפריסה הרחבה.

מיכל רשף: אחרי שלוש שנים נוכל לדעת האם זה מחייב או לא.

מיכל רשף: 19(ב) הוא הוראה קבועה, שמוצע להוסיף לחוק, והיא לא תימחק.

צבי האוזר: זאת אומרת שבעוד 20 שנה יהיו עמדות כאלה על פי חוק?

מיכאל ביטון: ואם תרצו לבטל עמדות, תצטרכו את האישור שלנו?

קריאה: לא, הם ישאירו עמדה אחת.

קריאה: לפי החוק הם יעמדו בכללים.

מיכל רשף: השירות יכול להינתן בכלים שונים.

מיכל רשף: יכול להיות שאחרי שלוש שנים - - -

מיכאל ביטון: שאלה פשוטה.

מיכאל ביטון: יש עמדות, הן עובדות במשך שלוש שנים, והגעתם למסקנה שצריך רק חמש עמדות.

מיכאל ביטון: אתם מחליטים לבד, או זה בא לוועדה?

מיכאל ביטון: אני לא רוצה שתחליטו לבד.

מיכאל ביטון: אני רוצה שעוד עין תבדוק מה קרה עם זה.

מיכאל ביטון: לכן, אני רוצה שביטול עמדות לאחר הוראת השעה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: זה לא תמיד נעים לממשלה, שהוועדה דורשת תחנות בקרה, אבל זאת נראית לי דרך טובה לבדוק את היעילות של העבודה.

תמר שטיינר: בסדר גמור.

תמר שטיינר: אנחנו מבקשים להשאיר גם את הנקודה הזאת לבואו של המנכ"ל.

מיכאל ביטון: תשאירו את זה לדיונים.

מיכאל ביטון: בבקשה, המשרד לביטחון פנים.

סימונה זילבר: בוקר טוב, אני מהייעוץ המשפטי של אגף התנועה.

סימונה זילבר: קובץ הסעיפים האלה מדבר על הדרך לתקוף את הדוח, לערער על הדוח, ואנחנו מבקשים להוסיף הבהרה, שהמנגנון שנקבע עכשיו, של תקיפה ישירה, לא משנה מהמצב המשפטי הקיים, ששולל אפשרויות של תקיפה עקיפה, בין אם בתביעות אזרחיות, ובעיקר בתביעות ייצוגיות, שנוגעות לקנסות האלה.

סימונה זילבר: לא לשנות מהמצב המשפטי שבו, בין אם הקנס פלילי ובין אם הוא מינהלי, הוא לא מס או תשלום חובה או אגרה, שבגינם ניתן לתבוע ייצוגית את המדינה.

מיכאל ביטון: התייחסות להערה הזאת, משרד המשפטים.

מיכל רשף: אנחנו מסכימים עם מה שנאמר.

מיכל רשף: אני אבהיר שגם היום אי-אפשר להגיש תובענות ייצוגיות בגין קנסות מדוחות בררת משפט.

מיכל רשף: גם לאחר מכן, הכוונה היא שלא מדובר בתשלום חובה כמשמעותו בחוק התובענות הייצוגיות.

מיכל רשף: במובן הזה, אין לנו כוונה לשנות מהדין המהותי, שחל גם היום.

מיכאל ביטון: באופן עקרוני אתם מוכנים שם להטמיע - - -

מיכל רשף: זה לא שינוי נוסחי.

מיכל רשף: זאת הבהרה שנאמרה.

פנחס מיכאלי: הסעיף הזה הוא ליבת ההערה של לשכת עורכי הדין, וכל השאר היה דברים יותר טכניים.

פנחס מיכאלי: מהות הבעיה בחקיקה הנוכחית היא הסעיף הזה.

פנחס מיכאלי: בעצם, מעבירים דין פלילי לדין מינהלי.

פנחס מיכאלי: בדין מינהלי רגיל בודקים את כושר ההחלטה של הגורם שקיבל את ההחלטה – האם הוא שקל את השיקולים הראויים או כל דבר אחר.

פנחס מיכאלי: הדיון כאן הוא עובדתי.

פנחס מיכאלי: כשאנחנו תוקפים דוח, אנחנו שואלים האם המצלמה באמת צילמה את הרכב שלי או רכב אחר; האם השוטר באמת ראה אותי, או סתם רשם דוח בגלל שצפרתי לו והוא התעצבן, או כל דבר אחר.

פנחס מיכאלי: אי-אפשר לעשות את זה בהתכתבות.

פנחס מיכאלי: לנהל משפט בהתכתבות בדיון עובדתי, לא בדיון רעיוני, זה דבר שחייבים בו את נוכחות הצדדים.

פנחס מיכאלי: לעשות חקירות לשוטר, לבדוק שבאמת הוא עשה את כל הדברים שהוא צריך.

פנחס מיכאלי: לכן, אנחנו מבקשים לשנות את בררת המחדל.

פנחס מיכאלי: בררת המחדל פה היא שזה יהיה בהתכתבות, ובן אדם יגיש תצהיר, שבו נאמר: זה לא אני.

פנחס מיכאלי: איך ראש בית הדין יכול להחליט אם זה הוא או לא על סמך תצהיר?

פנחס מיכאלי: אומרים: אם בית הדין ירצה, זה יהיה בהיוועדות חזותית, ואם הוא עדיין הוא ירצה, זה יהיה באופן פיזי.

פנחס מיכאלי: אנחנו רוצים שזה יהיה הפוך, כך שזה יהיה פיזי.

פנחס מיכאלי: אם הצדדים יסכימו – כמו שעשינו בחוק הפלילי – היוועדות חזותית רק בהסכמת הצדדים.

פנחס מיכאלי: אם יסכימו הצדדים להסתפק בתצהירים, מצוין, אבל קשה לי לראות צדדים שיסכימו להסתפק בתצהירים.

פנחס מיכאלי: המצב שבו זה יהיה בתצהירים בלבד, לא יאפשר לאזרח לעמוד על זכויותיו, ולא יאפשר לו לבצע את החקירה של העובדות כמו שצריך.

פנחס מיכאלי: יש לי סיפורים מפה עד הודעה חדשה, על דוחות שבוטלו בבית המשפט לאחר שהעובדות התבררו.

פנחס מיכאלי: נמצאים כאן נציגי המשטרה ונציגי משרד המשפטים.

פנחס מיכאלי: כולם יודעים שכאשר מגיעים לדיון פיזי, יושבים עם התובע קודם לכן ורואים את הראיות.

מיכאל ביטון: תגיד קצר ולעניין.

פנחס מיכאלי: אני אומר באופן שהוא הכי לעניין.

פנחס מיכאלי: אנחנו סוברים שאין מקום לנהל דיון בתצהירים.

פנחס מיכאלי: צריך להיות דיון בכל תיק, למעט אם הצדדים הסכימו שלא יהיה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: התייחסות.

מורן כרמון: אני רק אגיד שהסניגוריה הציבורית גם מצטרפת להערה הזאת.

מורן כרמון: גם אנחנו חושבים שצריך לשנות את בררת המחדל – לא ללכת עד כדי הסכמת הצדדים, אבל כן לשנות את בררת המחדל ולהשאיר שיקול דעת לבית הדין.

מורן כרמון: לאפשר לצדדים שמבקשים כנוכחות, שזאת תהיה בררת המחדל.

מורן כרמון: ההנחה היא שרוב האנשים לא יבקשו את זה, אבל במקרים שמבקשים, כן לקיים.

פנחס מיכאלי: הזכירו כאן את בית הדין למשמורת, שהוא מאוד דומה.

מיכל רשף: בית הדין למשמורת מחליט על משמורת לאנשים.

פנחס מיכאלי: ופה מדובר על הגבלת תנועה של אנשים, על לקיחת רישיון של אנשים.

מיכאל ביטון: חבר'ה, בלי וכחנות.

מיכאל ביטון: אמרת את עמדתך, שמענו את הסניגוריה.

מיכאל ביטון: משרד המשפטים, בבקשה.

מיכל רשף: אני מבקשת להזכיר את הנתונים שהוצגו פה בדיון השני, שהציגה הנהלת בתי המשפט וכבוד השופט אביטל חן.

מיכל רשף: 6% בלבד מהתיקים שנוגעים לעבירות תעבורה – גם בררות משפט וגם הזמנה לדין – מגיעים להוכחות.

מיכל רשף: 6%.

מיכל רשף: 6% זה החריג, זה לא הכלל.

מיכל רשף: אני חושבת שהמספרים מלמדים על כך.

מיכל רשף: לכן, להגיד שכיום התיקים מגיעים להוכחות ולמעשה, זה מה שמכריע כשאנחנו מדברים על 6% בלבד?

מיכל רשף: אני חושבת שזה קצת לא תואם את המצב בשטח.

מיכל רשף: אני חושבת שבשים לב לנתונים שהוצגו, שלמעשה מייצגים גם את המצב בשטח, בררת המחדל שקבענו תואמת את המציאות.

מיכל רשף: ולא רק שלא מרעה את מצבו של האזרח – אני אומרת שוב, 6% בלבד הם אלה שבסוף מגיעים לכך שההליך שלהם מתברר והם מנהלים הוכחות וחקירות בבית המשפט – אלא שהיא מאפשרת יותר גמישות והתאמה של כל מקרה למורכבות שלו.

מיכל רשף: אני מזכירה שיש לנו הרבה מקרים שבהם מדובר בעבירות מצולמות.

מיכל רשף: עניין של חקירות בעבירות מצולמות הוא לא בהכרח רלוונטי.

מיכל רשף: בסוף יש לנו צילומים של הדברים, הדיין יכול לראות, להתרשם.

מיכל רשף: בחלק מהמקומות, האפשרות לקיים היוועדות חזותית יכולה לתת מענה הולם, והדיין יכול באמצעות אותה היוועדות חזותית להתרשם מהצדדים, וגם מהימנעותם.

מיכל רשף: הדיין הוא גורם בעל שיקול דעת שיפוטי ושיקול דעת עצמאי, ואנחנו עושים הכול בחוק כדי להבטיח את זה.

מיכל רשף: בסופו של דבר הוא יכול לזמן את הצדדים לדיון פרונטלי.

מיכל רשף: אם זה יהיה אותם 6%, זה באמת תואם את בררת המחדל, ואת הסדר שנקבע במסגרת הצעת החוק.

מיכאל ביטון: אני מבין שאתם מתנגדים להערות האלה.

מיכאל ביטון: תשאירו את זה פתוח, ואנחנו נדון בזה עם המנכ"ל.

מיכאל ביטון: הבנתי שזה נושא שמאוד חשוב לו בתוך החוק.

מיכאל ביטון: הוא יהיה פה היום.

מיכאל ביטון: שימו את זה ברשימה, ולא נצביע על המרכיב הזה כרגע.

צבי האוזר: יש לי הערה לסעיף 20(ג).

צבי האוזר: אני חושב או מהרהר, שצריך להכניס לשיקול בית הדין לתעבורה גם את מספר ההרשעות של אדם.

צבי האוזר: אם יש שור מועד – אנשים עם 40, 50 או 60 הרשעות, שמטרילים את המערכת – אני חושב שזה אחד השיקולים שבית הדין צריך לשקול.

מיכל רשף: חשבנו שהדיין לא חייב להיחשף מלכתחילה לנתונים על מספר ההרשעות.

מיכל רשף: אם אתה רואה הרשעות קודמות של אדם, באופן טבעי זה יכול ליצור הטיה מסוימת.

מיכל רשף: אנחנו רוצים להבטיח שלאותו אדם, לאותו מפר יהיה הליך ראוי, ויבדקו את המקרה שנמצא בפני הדיין, ולא מבחינה סטטיסטית.

מיכל רשף: השיקול של מספר ההרשעות יכול להיות שיקול רלוונטי בשני מקרים: המקרה הראשון, החלטה של התובע האם זה באמת המקרה שמתאים לעבור בו להליך הפלילי, בגלל אותה מועדות, בגלל אותה חומרה מצטברת של אותו אדם.

מיכל רשף: אני מזכירה שבהתאם להצעת החוק, סעיף שהקראנו בדיון הקודם והצבענו עליו בסעיף 2א רבתי, יכול התובע להחליט להגיש כתב אישום בדיוק במקרים האלה, בין השאר בגלל החומרה, המועדות וההבנה שהליך מינהלי לא מתאים פה ולא מספיק.

מיכל רשף: הדבר השני, עניין הרצידיביזם – מפר תנועה מועד.

מיכל רשף: שם זה מביא לכפל קנס, וזה גם ביטוי של זה.

מיכל רשף: כמובן, ככל שעולה השיקול הזה או עולה טענה בעניינים האלה, הדיין יוכל להיחשף למידע הזה.

מיכל רשף: אני חושבת שצריך להיזהר מלחשוף את המידע הזה עוד קודם לכן, בגלל החשש מהטיות שיכולות להיווצר.

איתי עצמון: אני מסכים איתך.

איתי עצמון: הרי בסוף מדובר על אופן קיום הדיון.

איתי עצמון: אני לא בטוח שהשיקול הזה הוא שיקול רלוונטי לעניין הזה.

צבי האוזר: אני חושב שהאינטרס הציבורי מורכב, והתפיסות המסורתיות האלה, בהינתן היקף גדול, אינן משקללות תופעה של עבריינים מועדים חוזרים ונשנים.

צבי האוזר: הן עיוורות לעניין הזה.

צבי האוזר: הציבור נפגע בעיקר מהאנשים האלה.

צבי האוזר: הציבור לא נפגע ממישהו שבמקרה עשה עבירת תנועה.

צבי האוזר: הוא אדם נורמטיבי.

צבי האוזר: הסיפור הוא עם אנשים שנתפסים פעם אחר פעם בעבירות מהירות ובעבירות אחרות.

צבי האוזר: המערכת עיוורת לעניין.

צבי האוזר: את מפנה לסעיף 2?

מיכל רשף: אני מפנה ל-2א(ג).

צבי האוזר: איפה זה כתוב?

מיכל רשף: לא כתבנו את זה, אבל זה חלק מהשיקולים שהתייחסנו אליהם גם בדיון, שיכולים להנחות את התובע.

צבי האוזר: האם אפשר להוסיף את זה?

צבי האוזר: או שכבר הצבענו?

מיכל רשף: הצבענו.

צבי האוזר: אני חושב שהאינטרס הציבורי הזה צריך לבוא לידי ביטוי, ואני חושב שהוא לא בחקיקה.

צבי האוזר: אדם שהוא עבריין מועד או שור מועד, שחוזר פעם אחרי פעם, צריך להבין שההתנהגות הזאת עולה לו.

ניר גורדון: חבר הכנסת, שיטת הנקודות שדיברנו בה ארוכות פה, בדיוק נועדה לדבר הזה.

ניר גורדון: עבריין תנועה שיש לו עבירה אחת, צובר נקודות.

ניר גורדון: כשהוא צובר כמה נקודות, הוא מגיע לקורס נהיגה מונעת ולשלילה.

ניר גורדון: זה ההסדר שנועד לטפל באנשים האלה.

ניר גורדון: אני לא בטוח שאת התיק הספציפי צריך לנהל לרעתו, בגלל שהוא עבריין מועד.

ניר גורדון: הוא לא צריך לקבל החמרה בהליך הספציפי או בהרשעה או למצוא אותו אשם בעבירה ספציפית.

צבי האוזר: כמה שנים שיטת הנקודות?

ניר גורדון: אתה צודק, אדוני, וגם דיברנו על הצורך ברפורמה בשיטת הנקודות.

צבי האוזר: אני רוצה לייצג את האזרחים הנפגעים.

צבי האוזר: יש פה תפיסה מסורתית טובה וראויה על זכויות נאשמים.

צבי האוזר: אין פה בגירות, חידוד ושימת דגש על זכויות הנפגעים.

צבי האוזר: לכאורה זה נשמע טריוויאלי, והרי כולנו מטפלים בדין הפלילי בזכויות הנפגעים.

צבי האוזר: אני טוען שההסדרים הקיימים לא מביאים לידי ביטוי את אותם דברים שהאבות המייסדים לא חשבו עליהם.

צבי האוזר: "האבות המייסדים" של ההסדרים האלה לא חשבו שיהיה שור מועד.

צבי האוזר: חשבו שיצר האדם טוב מיסודו, מקסימום ניתן לו נקודות.

צבי האוזר: אני רק מדבר, ואתם בטח מכירים את הסטטיסטיקה, על אותם מעטים שהם עבריינים סדרתיים.

צבי האוזר: המדינה מתקשה לטפל בהם.

צבי האוזר: האם בנושא הזה אנחנו לא עוצמים עיניים או ממשיכים הלאה באותה גישה מסורתית?

צבי האוזר: אנחנו צריכים לצאת מגדרנו, ובהינתן שכבר נוגעים בזה – הרי עכשיו לא יגעו בזה בשלושים השנים הבאות – איפה אנחנו מעדכנים את התפיסות בניואנסים שפספסנו בסבבים הקודמים?

צבי האוזר: ופספסנו את זה.

ניר גורדון: הרפורמה הזאת נועדה, בין היתר, כדי לפנות את בית המשפט לטפל בעבריינים האלה.

ניר גורדון: בעבירות החמורות ובעבירות מסכנות החיים הוא יפנה את בית המשפט לטפל באופן מהיר יותר בעבירות האלה.

ניר גורדון: דיברנו גם על הצורך ברפורמה בשיטת הנקודות.

ניר גורדון: יכול להיות שצריך לשנות שם.

ניר גורדון: יכול להיות שעבירות מסוימות צריך להחמיר בהן בשיטת הנקודות, ועבירות אחרות צריך להקל בהן.

ניר גורדון: אני חושב שאלה הכלים שעומדים בפנינו.

ניר גורדון: לא בטוח שבמסגרת החוק הזה נכון לטפל בדבר הזה.

מיכאל ביטון: תודה.

פנחס מיכאלי: אני רק מבקש להגיב על הנתון שנאמר פה, שרק 6% מגיעים להוכחות.

פנחס מיכאלי: אני לא יכול לחלוק על הנתון הזה, אבל ראוי שהנתון שיהיה בפני הוועדה הוא כמה תיקים כבר בשלב ההקראה, משתנה סעיף האישום שלהם לסעיף קל יותר, או שהם מבוטלים לגמרי לאחר מפגש פיזי בין האזרח לבין התובע.

מיכאל ביטון: הדינמיקה שמבקשים להגיע למשפט.

מיכאל ביטון: בסוף, הדיון המשפטי הראייתי הוא אפילו פחות מ-6% וסוגרים דילים בחוץ.

מיכאל ביטון: בפועל לא מתנהלים המון דיונים משפטיים אמיתיים פליליים על בסיס ראיות, מתוך כל עבירות התעבורה.

מיכאל ביטון: ממש אחוז או שניים, והכול נסגר בדילים לפני המשפט.

צבי האוזר: אבל העבריינים המיומנים תמיד יטרידו את המערכת.

צבי האוזר: הם תמיד יערערו, הם תמיד יבקשו.

מיכאל ביטון: המקרה הזה קצת סוגר להם אופציות.

צבי האוזר: אני לא בטוח.

מיכאל ביטון: טיפה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים לסגור יותר מדי.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, תאר לך שיש למישהו 30 הרשעות, וב-30 המקרים הוא ביקש ערר.

צבי האוזר: האם במקרה ה-31 אנחנו צריכים לתת את דעתנו לזה?

צבי האוזר: או שאתה אומר, כל עבירה היא בפני עצמה ובשם עיקרון כך וכך, אני עיוור לעובדה שב-30 הרשעות קודמות ביקש 30 עררים.

צבי האוזר: זה מה שאני אומר.

מיכאל ביטון: אנחנו לא יודעים מי המועד.

מיכאל ביטון: 10? 20? 30?

צבי האוזר: לא משנה.

צבי האוזר: בכוונה נתתי מספר שתסכים שהוא מועד.

ניר גורדון: אני מקבל את הדברים.

ניר גורדון: אנחנו מנסים למצוא את האיזון בין המקומות.

ניר גורדון: המעבר מפלילי למינהלי, כמו שהעירו פה.

ניר גורדון: אנחנו מנסים למצוא את האיזון הנכון, שגם יפנה את בית המשפט ובאמת ייתן לו לטפל, וגם למרות שזה הליך מינהלי, יהיה לאנשים ההליך הכי הוגן והכי נכון להם.

ניר גורדון: אנחנו חושבים שהאיזון פה הוא האיזון הנכון כרגע.

צבי האוזר: ומה עם שיקול שנוגע למספר העררים שנדחו?

צבי האוזר: אדם הגיש בקשה בסעיף הזה 27 פעמים.

ניר גורדון: אם נדחו לו עררים, שיטת הנקודות פועלת.

ניר גורדון: הוא אמור להיות בשלילה.

צבי האוזר: הוא מבקש להיות נדון לא באופן מקוון, אלא בבית משפט.

צבי האוזר: הרי מה אומר סעיף 19?

צבי האוזר: בכל דבוקת הסעיפים אמרנו שהצדדים יכולים לבקש דיון, ואז בית המשפט מפעיל את שיקול דעתו.

צבי האוזר: אמרת: מה שיקול הדעת של בית המשפט להחליט על דיון?

צבי האוזר: שיקול בית המשפט הוא מורכבות וכולי, כל הדברים שהם לטובת העבריין הפוטנציאלי, וטוב שכך.

צבי האוזר: אנחנו צריכים לאפשר לאזרח להגן אל מול המערכת.

צבי האוזר: טוב, טוב שכך.

צבי האוזר: אם כבר 30 פעם ביקשת הליך ודחיתי, אני גם רוצה שבית המשפט יידע את זה.

צבי האוזר: מה יקרה?

צבי האוזר: הוא יזהם את שיקול דעתו?

מורן כרמון: ודאי.

מורן כרמון: הרי אם שופט נחשף בהליך פלילי להרשעות קודמות של נאשם, הוא נפסל מייד בשלב הכרעת הדין.

מורן כרמון: זה מידע שנחשף בפני בית משפט רק בשלב שאחרי שיש הרשעה, וטוענים לעונש.

מורן כרמון: שם זה רלוונטי ובא לידי ביטוי.

מורן כרמון: בשלב הכרעת הדין, בשאלה האם יש אשם או אין אשם, אסור בשום פנים ואופן שבית משפט ייחשף.

צבי האוזר: אני לא חושב אם יש אשם או אין אשם.

צבי האוזר: אני חושב האם לקיים דיון או לא לקיים דיון.

מיכאל ביטון: צביקה, לא נצליח להתקדם בחוק בדיונים העקרוניים הללו.

צבי האוזר: תמשיך, בבקשה.

צבי האוזר: רק לפרוטוקול ההיסטורי, אני מבקש שיזכרו את זה.

מיכאל ביטון: ההיסטוריה תשפוט, כפי שאמרו.

מיכאל ביטון: על מה אפשר להצביע כרגע?

איתי עצמון: אם אני מבין נכון, רק על סעיף 18.

מיכאל ביטון: נצביע על סעיף 18.

מיכאל ביטון: סעיפים 19 ו-20 פתוחים, ויוגדרו בהפסקה שנעשה.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 18?

מיכאל ביטון: סעיף 18 אושר.

מיכאל ביטון: סעיף 18 אושר פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכאל ביטון: סעיפים 19 ו-20 יוצבעו אחרי שיוסכמו.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיפים 21 עד 25.

מיכל רשף: ביקורת שיפוטית 21.

מיכל רשף: בית דין לתעבורה מוסמך לאשר את ההחלטה להטיל קנס, לבטלה או להחזיר את העניין עם הוראות לגורם שקיבל את ההחלטה.

מיכל רשף: סדרי הדין, סדרי המינהל ודיני ראיות בבית דין לתעבורה 22.

מיכל רשף: (א) שר המשפטים רשאי לקבוע את סדרי הדין, סדרי המינהל ודיני ראיות שיחולו בבית דין לתעבורה.

מיכל רשף: (ב) ראש בית דין לתעבורה יהיה אחראי בפני שר המשפטים על ביצועם של סדרי הדין וסדרי המינהל לפי סעיף קטן (א) ולשם כך יהיה רשאי לקבוע הוראות מפורטות בעניינים אלה: (1) סדרי מינהל וסדרי עבודה פנימיים של בית דין לתעבורה; (2) דחיית מועד דיון והחלטה בבקשה להארכת מועד; (3) דיון והכרעה בבקשות המוגשות לאחר שבית דין לתעבורה נתן החלטה סופית; (4) אופן קיום דיונים; (5) עניינים נוספים של סדרי דין וסדרי מינהל כפי שקבע שר המשפטים.

מיכל רשף: תחולת הוראות חוק בתי דין מינהליים 23.

מיכל רשף: ההוראות לפי חוק בתי דין מינהליים, למעט לפי סעיפים 5, 7, 8, 13, 14, 16, 17, 18, 22, 26(א) ו-(ג), 37, 41 ו-45, יחולו על ערר ועל בית דין לתעבורה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי לפי סעיף 28(ד) ו-(ה) לחוק האמור יהיו נתונות לבית משפט שלום לענייני תעבורה, או לבית משפט לעניינים מקומיים או לבית משפט שלום במקרים המפורטים בסעיף 24(ג).

מיכל רשף: ערעור על החלטת בית דין לתעבורה 24.

מיכל רשף: (א) על החלטה סופית של בית דין לתעבורה בערר ניתן לערער לבית משפט שלום לענייני תעבורה, בתוך 45 ימים מיום מתן ההחלטה הסופית.

מיכל רשף: (ב) על החלטה אחרת של בית דין לתעבורה ניתן לערער לבית משפט שלום לענייני תעבורה, אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט שלום לענייני תעבורה; לעניין זה, "החלטה אחרת" – (1) החלטה שניתנה לאחר ההחלטה הסופית ואינה נבלעת בו; (2) החלטה בעניין סמכות עניינית; (3) החלטה בעניין פסלות חבר בית דין; (4) החלטה בעניין אגרה, עירבון או ערובה; (5) החלטה בעניינים נוספים שקבע שר המשפטים בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

מיכל רשף: (ג) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), ערעור או בקשת רשות ערעור, לפי העניין, כאמור באותם סעיפים קטנים, בעניין קנס בשל הפרת תעבורה שהטיל מפקח שהוא פקח או עובד רשות מקומית כאמור בסעיף 27, יוגשו לבית משפט לעניינים מקומיים; ואולם אם אין בית משפט לעניינים מקומיים שאזור שיפוטו בתחום הרשות המקומית שמפקח מטעמה הטיל את הקנס בשל הפרת תעבורה, הערעור או בקשת רשות ערעור יידון בפני בית משפט שלום.

מיכל רשף: (ד) אין בהגשת ערעור לפי סעיף זה כדי לעכב את תשלום הקנס בשל הפרת תעבורה, אלא אם כן בית המשפט הורה על כך.

מיכל רשף: רשות ערעור על פסק דין של בית משפט שלום לענייני תעבורה 25.

מיכל רשף: על פסק דין של בית משפט שלום לענייני תעבורה או של בית משפט לעניינים מקומיים או של בית משפט שלום, בערעור לפי סעיף 24, ניתן לערער לבית משפט מחוזי, אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט מחוזי.

איתי עצמון: מה התוספת שלך?

מיכל רשף: המילים: או של בית משפט שלום.

מיכל רשף: אני כבר אסביר.

מיכל רשף: אני אתחיל להתייחס לסעיפים כסדרם.

מיכל רשף: הסעיף הראשון שהקראתי, סעיף 21, מדבר על היקף הביקורת השיפוטית.

מיכל רשף: למעשה, זה הסעיף שמגדיר את סמכויות בית הדין לתעבורה.

מיכל רשף: הביקורת השיפוטית המקובלת היום היא הביקורת השיפוטית, כפי שקבועה בסעיף 21.

מיכל רשף: זאת בעצם הסמכות לאשר את ההחלטה, לבטל אותה או להחזיר את העניין עם הוראות לגורם שקיבל את ההחלטה, כלומר לרשות המינהלית.

מיכל רשף: זה יכול להיות, למשל, כאשר בית הדין סבור שהרשות המינהלית צריכה לבחון דברים נוספים, לקיים השלמות או לבצע כל פעולה אחרת שהוא חושב שנדרש במסגרת הדיון.

מיכל רשף: זה שונה מסעיף 37 לחוק בתי דין מינהליים, וכמו שאמרתי, זאת למעשה הביקורת השיפוטית שמקובלת היום, והיא נהוגה גם בבתי דין אחרים, למשל בתי הדין לפי חוק הכניסה לישראל, וגם בוועדות הערר במענקי הקורונה.

מיכל רשף: אלה, למעשה, בתי הדין האחרונים שהוקמו.

איתי עצמון: יש לך נתונים על ההסדרים שקיימים, בתחומים שבהם חל חוק בתי דין מינהליים?

מיכל רשף: אין לי נתונים סטטיסטיים.

איתי עצמון: לא סטטיסטיים אלא איזושהי סקירה קצרה על התחומים השונים, וההסדרים שקבועים לגבי כל אחד מהם.

מיכל רשף: אתם רוצים שאני אתייחס לסעיף הזה, או להמשיך להסביר על שאר הסעיפים?

איתי עצמון: אני שואל לגבי הסעיף הזה.

מיכל רשף: אני אחדד ואומר, שזאת שאלה של שינוי, כלומר האם אנחנו מעניקים לבית דין תעבורה גם סמכות לשנות את ההחלטה.

מיכל רשף: הסמכות לשנות היא מה שאנחנו נוטים להגדיר כביקורת שיפוטית רחבה.

מיכל רשף: זאת ביקורת שיפוטית, שחורגת מביקורת שיפוטית קלאסית, במובן הזה, שערכאה שיפוטית נכנסת לנעליה של הרשות, ויכולה גם לקבל החלטה אחרת במקומה.

מיכל רשף: המודל הזה נהוג בעיקר, כאשר אנחנו מדברים על טריבונלים, שיש להם מומחיות מיוחדת.

מיכל רשף: למשל, יש בתי דין שיושבים שם פרט לגורמים בעלי ניסיון שיפוטי, גם גורמים בעלי מקצועיות ייחודית – כלכלנים למיניהם, מהנדסים, רופאים.

מיכל רשף: באותם מקרים בהם הטריבונל הוא מקצועי, נוטים גם כן לקבוע סמכות לשנות.

מיכל רשף: מקרים אחרים שבהם נהוג לקבוע ביקורת שיפוטית יותר רחבה, הם מקרים שנוגעים ממש לבסיס של זכויות האדם, למשל מעצרים מינהליים.

מיכל רשף: במעצר מינהלי זאת החלטה שמקבלים בה ביקורת שיפוטית, היא מגיעה לבית משפט מחוזי, וגם שם יש סמכות לשנות.

מיכל רשף: מכל הסיבות האלה, חשבנו שזה לא מתאים למאפיינים של ההחלטה הנוכחית הזאת, ואני מזכירה שלבית הדין יש כלים אחרים להתערב.

מיכל רשף: הוא יכול לבטל החלטה להטיל קנס, הוא יכול להחזיר את זה לרשות בחזרה לבחון את זה.

מיכל רשף: גם כיום, הסמכות לשנות, למשל להחליט על סעיף עבירה אחר, היא לא סמכות שנתונה לבית משפט.

מיכאל ביטון: הוא יכול לכתוב: אני מחזיר לכם לבחינה מחודשת, וממליץ לכם לבחון את הפחתת הקנס, או כל המלצה אחרת שיש לו?

מיכל רשף: בכל הנוגע להפחתת הקנס, זאת סמכות שלא נתונה לרשות המינהלית.

מיכאל ביטון: הוא לא קיבל החלטה; הוא המליץ לכם לבחון.

קריאה: לגורם האוכף עצמו אין הסמכות הזאת.

מיכאל ביטון: אתה ערערת, והוא יכול או להטיל קנס, או לאשר את ההחלטה או לבטל, או להחזיר את העניין.

מיכאל ביטון: האם ניתן לו להחזיר את העניין עם איזושהי המלצה?

מיכאל ביטון: ואז להם תהיה סמכות להקטין קנסות, או דבר אחר?

מיכל רשף: אני אבהיר.

מיכל רשף: הוא יכול להחזיר את זה עם הוראות.

מיכל רשף: אם, למשל, הוגשה השגה, והרשות לא בחנה את ההשגה או לא התייחסה לכל הנתונים הרלוונטיים.

מיכל רשף: הוא יכול להחזיר אליה לבחון מחדש.

מיכל רשף: הוא גם יכול להחזיר אליה עם הנחיות שאומרות: ביטלתי את הקנס שניתן בהפרה מסוג X, אבל תבחני הפרה מסוג Y. זה משהו שבית הדין יכול להחזיר.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסמכות ההפחתה, זאת לא סמכות שנתונה לרשות המינהלית.

מיכל רשף: כלומר, אנחנו מדברים על מודל של קנסות קצובים וקבועים – 100, 250, 500.

מיכל רשף: לכן, לרשות המינהלית אין סמכות להפחית מיוזמתה את הקנסות.

מיכל רשף: כמובן, בשלב גביית החוב יש לנו סמכויות לפרוס תשלומים, להפחית תוספת פיגור, אבל הסמכות הזאת לא נתונה לרשות המינהלית.

מיכל רשף: לכן, בית הדין לא יכול להחזיר אליה עם הוראות בעניין הזה, כי זאת לא סמכות שנתונה לה.

מיכל רשף: בית הדין גם לא יכול להפחית את הקנס מיוזמתו בהקשרים האלה, כי זאת לא סמכות שנתונה לרשות המינהלית.

מיכל רשף: לכן, גם אם הוא נכנס בנעלי הרשות, זאת לא סמכות שקיימת לרשות המינהלית עצמה.

מיכל רשף: סמכות ההפחתה היא נושא שחשבנו שהוא לא מתאים, ולא נכון להכניס אותו.

מיכאל ביטון: תמשיכי להסביר גם את הסעיפים האחרים.

מיכל רשף: סעיף 22 מבוסס על סעיף 82 לחוק בתי המשפט.

מיכל רשף: זה נועד למעשה להסדיר את סמכויות ראש בית הדין.

מיכל רשף: תפקיד ראש בית הדין הוא תפקיד שקבוע גם כיום בחוק בתי דין מינהליים, אבל ההוראות בעניין הזה הן מינוריות יחסית.

מיכל רשף: אנחנו סברנו שאגב החוק הזה, נכון ליצור בכל הנוגע לבית הדין הזה, מעין מקבילה למנהל בתי המשפט במובן זה, שיהיו לנו סמכויות של ראש בית הדין גם לקבוע הנחיות, שיאפשרו אחידות בכל הנוגע לאופן התנהלות הדיינים השונים והדיונים השונים.

מיכל רשף: ברגע שאנחנו מסדירים את זה, זה משהו שייעשה באופן שקוף, יפורסם ויאפשר גם לציבור המתדיינים לדעת את הדברים.

מיכל רשף: כמובן, מדובר בדברים שכפופים לתקנות, כלומר מבחינת המדרג הנורמטיבי יש לנו את החוק, יש תקנות שיקבע שר המשפטים, ולאחר מכן, בהיבטים יותר תפעוליים, יהיו גם אותן סמכויות של ראש בית הדין.

מיכל רשף: זה צורך שעלה גם מהשטח, כדי לאפשר את אותה גמישות, ולאפשר לראש בית הדין את הדברים שממש נוגעים להתנהלות בפועל.

מיכל רשף: סעיף 23 מדבר על תחולת הוראות חוק בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: חוק בתי דין מינהליים הוא חוק מסגרת, שקובע הוראות כלליות בכל הנוגע להתנהלות בתי דין מינהליים.

מיכל רשף: ככלל, מדובר בחוק שניתן להתנות עליו בהתאם לסעיף 4 לחוק.

מיכל רשף: סעיף (ב)(ג) קובע שההוראות של החוק יחולו ככל שאין הוראה אחרת.

מיכל רשף: ההוראות שמוצע להחריג הן בעיקר הוראות שאינן רלוונטיות, ומקרים בהם יש הוראה פרטנית כבר במסגרת החוק שלנו.

איתי עצמון: למשל, בעניין הביקורת השיפוטית.

מיכל רשף: למשל, בעניין הביקורת השיפוטית, אבל יש עוד החלטות שנוגעות להרכב חסר או מוטב שיתחלף שם דיין.

מיכל רשף: פה, בגלל שמדובר בדן יחיד, הדברים לא רלוונטיים.

מיכל רשף: יש כל מיני סעיפים שנוגעים לסמכויות יו"ר בית הדין, אבל כאמור, בגלל שזה דן יחיד, זה משהו פחות רלוונטי.

מיכל רשף: יש גם דברים שנוגעים לאופן קיום הדיונים, וגם פה אני מזכירה את סעיף 20, שקבע הוראות פרטניות בהקשרים האלה.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 24, כמו שאמרנו תהיה לנו זכות ערעור, שהיא ככלל לבית משפט שלום לענייני תעבורה.

מיכל רשף: בכל הנוגע להחלטה אחרת בהליכים מינהליים, מכיוון שמדובר בהליכים שצריכים להיות הליכים מהירים ויעילים יותר, האפשרות לתקוף החלטות ביניים, החלטות אחרות, יותר מוגבלת.

מיכל רשף: זאת הוראה שקבועה גם בסעיף 12 לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, וגם בחוק הכניסה לישראל.

מיכל רשף: בעצם, צמצמנו את זה לאותן החלטות מהותיות כדי לאפשר הליך מהיר.

מיכל רשף: כמובן שאפשר לתקוף את כל ההחלטות במסגרת הערעור על ההחלטה הסופית.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף קטן (ג), הוא נועד להתאים להסדר הקיים היום, שקנסות שמטילה הרשות המקומית נדונים בבית משפט לעניינים מקומיים.

מיכל רשף: ככל שאין בית משפט לעניינים מקומיים, בבית משפט שלום.

מיכל רשף: זאת סיפא שהוספנו, כי לא בכל אזור יש בית משפט לעניינים מקומיים, וכדי להסדיר מה קורה ככל שאין לנו בית משפט לעניינים מקומיים באותו אזור.

מיכל רשף: זה התיקון שמופיע, והוא שונה מהצעת החוק הממשלתית.

מיכל רשף: לגבי סעיף 25, הקראתי להוסיף גם שם את בית משפט שלום, על מנת שזה יהיה תואם לניסוח של 24(ג), שמתייחס גם לסמכות של בית משפט שלום.

מיכל רשף: 25 מסדיר את הגלגול השלישי, שזאת בקשת רשות ערעור על פסק דין של בית משפט שלום.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות לסעיפים אלה.

מיכאל ביטון: איתי, תתחיל.

איתי עצמון: אני מבקש להעיר לסעיף 21 בעניין היקף הביקורת השיפוטית.

איתי עצמון: הדברים עלו כאן קודם בעת ההסבר, אבל אני מזכיר שסעיף 37 לחוק בתי דין מינהליים – כאן אנחנו עוברים ממסלול פלילי למסלול מינהלי, שהוא קרוב במאטריה.

איתי עצמון: זאת בעצם המאטריה הרלוונטית, בית דין מינהלי – הסעיף קובע שבית הדין המינהלי רשאי לאשר את ההחלטה שעליה עוררים, לשנותה, לבטלה או לקבל החלטה אחרת במקומה, או להחזיר את העניין עם הוראות לרשות שהחליטה.

איתי עצמון: אני חושב שבהתחשב בכך שאנחנו בכל זאת מדברים כאן על מודל חדש, שיש לו השלכות על הזכויות של המפירים, אנחנו עוברים מהליך פלילי להליך מינהלי, אין הגנות שקיימות בדין הפלילי.

איתי עצמון: לדעתי ראוי לתת סמכות יותר רחבה לבית הדין מבחינת הביקורת השיפוטית.

איתי עצמון: אנחנו מבקשים להתאים את הנוסח לנוסח שקיים היום בחוק בתי דין מינהליים, כמובן על כל הפרשנות שנלווית להוראות האלה.

איתי עצמון: בעיניי זה יהיה הסדר מאוזן יותר.

מורן כרמון: גם הסניגוריה הציבורית מצטרפת להערה הזאת.

מיכל רשף: כמו שאמרתי קודם, אני יודעת שזאת ההוראה שקבועה היום בסעיף 37 לחוק בתי דין מינהליים, אבל זה לא הגישה המקובלת היום.

מיכל רשף: כאמור, יש רציונל מתי נכון לקבוע ביקורת שיפוטית רחבה יותר, ואני לא חושבת שהמקרה הזה נופל לגדר אותם מצבים.

מיכל רשף: אני מדגישה שוב, שלבית הדין יש כלים נוספים.

מיכל רשף: כלומר, באותם מצבים שבהם בית הדין יחשוב שהיה נכון ללכת לסעיף הפרה אחר, הוא יוכל להעלות את הצדדים ולשוחח איתם על כך.

מיכל רשף: הוא גם יוכל להחזיר אותם לקיים שיח ביניהם, ואם צריך לתת תוקף להסכמת הצדדים בנושא הזה, הוא יוכל להחזיר את הנושא לבחינה של אותו גורם, שקיבל את ההחלטה.

מיכל רשף: הוא יכול גם לבטל את ההחלטה הקודמת שניתנה בהקשר הזה.

מיכל רשף: אני חושבת שלבית הדין יש מספיק כלים, כדי לאפשר את אותה ביקורת שיפוטית אפקטיבית, ועל מנת לאפשר סעד יעיל ומתאים בנסיבות העניין.

מיכל רשף: צריך להבין מה המשמעות של הדברים, והכוונה היא שבית הדין ייכנס לנעליים של התביעה.

מיכל רשף: גם במשפט הפלילי, נושא של המרת סעיף עבירה הוא לא דבר שנעשה כדבר של מה בכך.

מיכל רשף: זה לא משהו שנהוג היום אלא באותם מקרים שבהם הצדדים מגיעים להסכמות, שזה המקרה שהתייחסתי אליו קודם, או במצבים מאוד מאוד חריגים לאחר שהתקיים דיון והוכחות, על כל מה שכרוך בכך.

איתי עצמון: במאטריות דומות, בכמה מקרים החרגתם את סעיף 37 מבחינת תחולת הוראות חוק בתי דין מינהליים?

איתי עצמון: צריך לבחון, כמובן, גם מבחינת היקף התחומים, וגם באופן ענייני על מה מדובר.

איתי עצמון: מי בעצם המפירים הפוטנציאליים.

איתי עצמון: אני חושב שהמעגל של המפירים הפוטנציאליים מאוד מאוד רחב.

מיכל רשף: כמו שאמרתי, הסמכות לשנות היא הסעיף להמיר סעיף הפרה.

מיכל רשף: אמרת ובצדק, שאנחנו דנים פה בחוק חדשני ובמודל חדשני.

מיכל רשף: אני לא יכולה להגיד לך על מקרים דומים, כי בסוף מתקיימת פה מאטריה חדשנית.

מיכל רשף: אני יכולה להגיד שמניסיוני, בכל בתי הדין שהקמנו בחקיקה בשנתיים האחרונות, התנינו על הסעיף הזה.

מיכל רשף: כאמור, גם בחוק הכניסה לישראל, שהיא גם חקיקה מודרנית יחסית.

מיכל רשף: גם שם החרגנו את הסעיף הזה.

איתי עצמון: אבל היום יש לבית משפט סמכות להפחית את הסכום.

מיכל רשף: הסמכות שנתונה במשפט פלילי, וזה חלק מההליך הפלילי.

מיכל רשף: סמכותו להפחית עונש, ובחלק מהמקרים יש לו סמכות להעלות את הקנס.

מיכל רשף: זה גם משהו שחשוב להגיד.

מיכל רשף: כלומר, הסמכות לשנות בהקשר הזה, שהיא חלק מהסמכות של גזירת העונש, עובדת לשני הכיוונים – גם להפחית וגם להעלות.

מיכל רשף: אני מניחה שאף אחד שיושב פה סביב השולחן לא יציע שניתן לבית הדין את הסמכות לקבוע קנס גבוה יותר.

איתי עצמון: הצעתי בתמצית היא לא לחרוג ממה שקיים היום בחוק בתי דין מינהליים.

יאיר מתוק: אני מהמשרד לביטחון פנים.

יאיר מתוק: מיכל ציינה את ההיבטים המשפטיים, גם של החקיקה המודרנית.

יאיר מתוק: במקרים דומים אמורה להיות ביקורת שיפוטית יותר מצומצמת.

יאיר מתוק: אני אתייחס גם להיבט המהותי שציין חבר הכנסת האוזר, לגבי העובדה שהיינו רוצים שאנשים שיש להם טיעונים אמיתיים, יגיעו לדיון בבית המשפט.

יאיר מתוק: אנחנו לא רוצים את כל הרעות החולות שיש כיום בבית המשפט לתעבורה, שם יש מסחרה של התנהלות, כי בן אדם מנסה.

יאיר מתוק: אין לו שום טיעון, אבל הוא רוצה שפשוט ימירו לו את הסעיף לסעיף אחר, שיש בו פחות נקודות.

יאיר מתוק: אין לו שום סיכוי, ומגיע לו קנס, והוא רוצה סתם לנסות.

ינון אזולאי: אם זה מתנהל כמסחרה, למה הכול נסגר במסדרונות של בית המשפט, וזה באמת לא מגיע לשופט?

יאיר מתוק: בדיוק.

ינון אזולאי: אתם מסכימים לזה.

ינון אזולאי: מגיע נהג שעבר עבירה, ואתה אומר שזה מתנהל כמסחרה, ואתם שותפים כמשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל למסחרה הזאת.

יאיר מתוק: המטרה של החוק הזה - - -

ינון אזולאי: עזוב את המטרה של החוק הזה.

ינון אזולאי: עד כאן אתם שותפים למסחרה הזאת?

ינון אזולאי: כך אתה מודה פה.

יאיר מתוק: המצב היום הוא שיש קשיים שגורמים לכך, שבתי דין לתעבורה לא מצליחים לטפל בתיקים המורכבים, הקשים, משום שהם עמוסים בתיקים מהסוג הזה.

יאיר מתוק: בעקבות כך, המחוקק שינה את המצב ורוצה שיהיו בתי דין מינהליים, שידונו ברוב התיקים האלה.

יאיר מתוק: המטרה היא שבית הדין הזה לא יהיה איזשהו בית דין בתווך, כי גם עם החוק הזה, יש לאותו נהג זכות ערעור לבית דין לתעבורה.

יאיר מתוק: המטרה שלנו היא שאנשים שיגיע להם יומם בפרק זמן סביר, וכדי שלא ייווצר העומס הזה, לשופט תהיה הסמכות לאשר, לבטל או להחזיר את זה בצורה מינהלית לרשות.

יאיר מתוק: שימוש בחקיקה שהיא יותר מיושנת ואינה מתאימה פה, כמו שציינה מיכל, יכול להוביל לכך שאנחנו פוגעים בכל תכלית החקיקה ופוגעים בציבור הנהגים.

יאיר מתוק: וזה מה שאני לא רוצה.

מיכאל ביטון: נשאיר את זה פתוח ולא נצביע על זה.

מיכאל ביטון: נשמע גם את עמדת השר לביטחון פנים בעניין.

מיכאל ביטון: אני מבין שהמשרד לביטחון פנים נגד השינוי, וגם משרד המשפטים נגד השינוי והאפשרות לשנות החלטות.

מיכאל ביטון: הסניגוריה הציבורית, מה עמדתכם?

מורן כרמון: אנחנו תומכים בסמכות להפחית את הקנסות.

מיכאל ביטון: שכן תהיה אפשרות לשנות החלטה.

פנחס מיכאלי: אנחנו כמו הסניגוריה.

פנחס מיכאלי: הסעיף הזה הוא דוגמה לכך, שלקחו משהו ממשפט פלילי שלא מתאים לדיני התעבורה.

פנחס מיכאלי: הניסוח צריך להיות פחות עמום.

פנחס מיכאלי: מה הוא יכול להגיד לשוטר?

פנחס מיכאלי: תגבה עדות נוספת?

פנחס מיכאלי: תקרא שוב לנהג?

פנחס מיכאלי: איזה ראיות הוא יכול לתת?

פנחס מיכאלי: זאת לא החלטה מינהלית רגילה.

פנחס מיכאלי: לכן, צריך שלבית הדין תהיה סמכות לשנות את סעיף האישום.

מיכאל ביטון: אנחנו נתדיין בזה היום.

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד המשפטים הצטרף אלינו, ברוך הבא.

מיכאל ביטון: כרגע לא נצביע.

מיכאל ביטון: נעשה הפסקה בצוהריים לכל הסוגיות שבמחלוקת.

מיכאל ביטון: מתוך סעיפים 21 עד 25, מה מוסכם וניתן להצביע עליו?

איתי עצמון: למעשה על כל הסעיפים, למעט סעיף 21.

מיכאל ביטון: אנחנו נצביע על סעיפים 22, 23, 24, 25.

מיכאל ביטון: סעיפים 22, 23, 24, 25 אושרו.

מיכאל ביטון: פה אחד.

מיכאל ביטון: מקלב, אתה איתנו בהצבעה הזאת?

מיכאל ביטון: יש סעיף אחד פה שהוא לא מוסכם, של שינוי.

מיכאל ביטון: אותו גורם שאפשר לערער מולו, תהיה לו סמכות לא רק לבטל או להחזיר לדיון את הקנס, אלא גם יוכל לשנות את הקנס.

מיכאל ביטון: אם כבר ערערו, תהיה סמכות לשינוי.

אורי מקלב: רק להפחתה?

מיכאל ביטון: זה שינוי.

מיכאל ביטון: הפחתה היא בעצם שינוי.

מיכאל ביטון: הם אומרים שהוא יכול לבטל או להחזיר לדיון נוסף, אבל הם לא רוצים שתהיה לו סמכות לשנות.

מיכאל ביטון: הסניגוריה בעד שתהיה סמכות לשנות.

אורי מקלב: אנחנו בעד.

מיכאל ביטון: עוד לא הצבענו על זה.

מיכאל ביטון: הצבענו רק על הסעיפים המוסכמים, שהם 22 עד 25.

מיכאל ביטון: סעיף 21, נדון בו בהפסקה, ואולי גם יש דרך לרבע את המעגל.

מיכאל ביטון: תהיו יצירתיים ותביאו רעיונות איך עושים את זה עם הגמישות או בנסיבות מסוימות או משהו.

מיכאל ביטון: אנחנו נצביע על סעיפים 22 עד 25, וסעיף 21 שהוא במחלוקת, לא יוצבע עכשיו.

אורי מקלב: איך המשך הדיון, עם ההסתייגויות שלנו?

מיכאל ביטון: אם אתם רוצים להציג אותן עכשיו, נקריא אותן ונצביע עליהן.

איתי עצמון: לגבי סעיפים שטרם הוצבעו.

מיכאל ביטון: נהיה פה כל היום, ואם אתם רוצים אפשר גם בהמשך.

מיכאל ביטון: מה שאתם רוצים.

אורי מקלב: נעשה את זה בהמשך.

מיכאל ביטון: נשמע את ההסתייגויות ונצביע עליהן עכשיו.

ינון אזולאי: על איזה סעיפים כבר הצבעתם?

מיכאל ביטון: עד 25, אבל חלק לא הוצבעו.

ינון אזולאי: פתאום התחלת לעבוד מהר?

מיכאל ביטון: לא, אני תמיד עובד מהר.

מיכאל ביטון: זאת הבעיה שלי.

מיכאל ביטון: אז מעבידים אותי עוד יותר מהר.

אורי מקלב: יש לנו מספיק אמון בעבודה משותפת, כך שגם אם קורה משהו, אלה הסתייגויות מאוד קריטיות.

מיכאל ביטון: אם אתם רוצים להקריא ונצביע עליהן עכשיו, סבבה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לכבד את זמנך.

מיכאל ביטון: אם אתה רוצה לבוא בעוד שלוש-ארבע שעות ולעשות את זה, גם מוזמן.

מיכאל ביטון: אנחנו נהיה פה.

איתי עצמון: אני אומר שוב, שרק על סעיפים שהוועדה לא אישרה אפשר להגיש הסתייגויות.

ינון אזולאי: אומר היועץ המשפטי שעד סעיף 25 אין לנו מה להגיש הסתייגויות, מלבד אלה שהצבעתם עליהם.

מיכאל ביטון: תבדקו בהפסקה, שתהיה בסביבות 12:45.

אורי מקלב: בינתיים אתה עושה הצבעות על סעיפים?

מיכאל ביטון: על מה שמוסכם.

אורי מקלב: אבל אתה לא יודע מה ההסתייגויות שלנו.

מיכאל ביטון: תיקחו את הסעיפים הלא מוסכמים, אלה שלא הצבענו עליהם.

מיכאל ביטון: הם יכולים להסתייג על מה שכבר הצבענו?

איתי עצמון: לא.

מיכאל ביטון: אבל יש חמישה-עשרה סעיפים שלא הוסכמו, והם לא יוצבעו לפני ההפסקה.

מיכאל ביטון: תראו את המספרים, ועליהם תגישו הסתייגויות.

אורי מקלב: בסדר גמור, תודה.

מיכאל ביטון: ממשיכים.

מיכאל ביטון: סעיפים 22, 23, 24, 25 מאושרים פה אחד ללא נמנעים, ללא מתנגדים.

מיכאל ביטון: סעיף 21 לא יוצבע כרגע, עד שיוסכם.

מיכאל ביטון: נא להקריא סעיפים 26, 27, 28.

תמר שטיינר: פרק ו': סמכויות שוטר והסמכת מפקחים נוספים סמכויות שוטר לשם אכיפת הפרות תעבורה 26.

תמר שטיינר: לשם אכיפת הפרות תעבורה לפי חוק זה, יהיו נתונות לשוטר הסמכויות הנתונות לו לפי החיקוקים כמפורט להלן, בשינויים המחויבים: (1) סעיף 23(ב) ופרק ג' לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996 ; (2) סעיף 32 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ"ט-1969, לעניין חפץ שבוצעה בו הפרת תעבורה, או שעשוי לשמש ראיה בהליך משפטי של הפרות תעבורה.

תמר שטיינר: הוראות סעיפים 33 עד 42 לפקודה האמורה יחולו גם על תפיסת חפצים על ידי שוטר מכוח סמכותו לפי פסקה זו; (3) תקנה 9(ב) לתקנות התעבורה.

תמר שטיינר: הסמכת פקח או עובד רשות מקומית כמפקח 27.

תמר שטיינר: (א) פקח שהוסמך לפי סעיף 3 לחוק לייעול הפיקוח והאכיפה לשם אכיפת עבירות תעבורה בתחומי רשות מקומית, יהיה מפקח לפי חוק זה לגבי הפרות תעבורה שהן עבירות תעבורה המנויות בתוספת הראשונה לחוק לייעול הפיקוח והאכיפה, כולן או חלקן, ויהיו נתונות לו לשם אכיפת הפרות תעבורה לפי חוק זה, הסמכויות הנתונות לו לשם אכיפת עבירות תעבורה לפי סעיפים 4 עד 7 לחוק האמור בכפוף לחובות ולסייגים לפי אותם סעיפים.

תמר שטיינר: (ב) עובד רשות מקומית שהוסמך לפי סעיף 27א1(ב) לפקודת התעבורה, יהיה מפקח לפי חוק זה לגבי הפרות תעבורה שהן עבירות תעבורה המנויות בתוספת האחת עשרה לפקודת התעבורה, ויהיו נתונות לו לשם אכיפת הפרות תעבורה לפי חוק זה, הסמכויות הנתונות לו לשם אכיפת עבירות תעבורה לפי סעיף 27א1 לפקודת התעבורה.

תמר שטיינר: הסמכת עובד ציבור כמפקח 28.

תמר שטיינר: (א) שר התחבורה והבטיחות בדרכים (בסעיף זה – השר) בהסכמת השר לביטחון הפנים, רשאי להסמיך עובד ציבור להיות מפקח לפי חוק זה, שיהיו נתונות לו הסמכויות המנויות בסעיף קטן (ד), כולן או חלקן, לשם אכיפת הפרות תעבורה, כולן או חלקן; לעניין זה, "עובד ציבור" – עובד מדינה כמשמעותו בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 , וכן עובד תאגיד שהוקם לפי חוק שחל עליו דין משמעתי על פי דין.

תמר שטיינר: (ב) לא יוסמך עובד ציבור למפקח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה: (1) הוא לא הורשע בעבירה ולא ניתנה לגביו החלטה סופית להטיל קנס בשל הפרת תעבורה, שמפאת מהותן, חומרתן או נסיבותיהן אין הוא ראוי, לדעת השר, להיות מפקח; (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף קטן (ד), כפי שהורה השר; (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר.

תמר שטיינר: (ג) הודעה על הסמכת עובד ציבור כאמור בסעיף זה תפורסם ברשומות ובאתר משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.

תמר שטיינר: (ד) לשם אכיפת הפרות תעבורה, יהיו נתונות למפקח שהוסמך לפי סעיף קטן (א), סמכויות פיקוח כמפורט להלן: (1) לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו; (2) לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך; בפסקה זו, "מסמך" – לרבות פלט כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995.

תמר שטיינר: הוספנו את סעיף קטן (ה).

תמר שטיינר: (ה) מפקח לפי סעיף זה, לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף קטן (ד), אלא בעת מילוי תפקידו, ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו.

תמר שטיינר: (2) יש בידו תעודה חתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי הדרישה.

מיכאל ביטון: נא להסביר.

מיכל רשף: הפרק הזה מתייחס לסמכויות שיהיו נתונות לשוטרים ולגורמי אכיפה נוספים, למפקחים נוספים.

מיכל רשף: זה מדבר או על עובדי רשויות מקומיות – סעיף 27, או על עובדי ציבור – סעיף 28.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 26, זה נועד להסדיר את סמכויות שוטר.

מיכל רשף: הסמכויות שנתונות לשוטרים כיום, הן בשל חשד לביצוע עבירה או כדי למנוע ביצועה.

מיכל רשף: נוכח השינוי הנורמטיבי שאנחנו מציעים, שזה בעצם חלף עבירות, אנחנו מדברים על הגדרת הפרות מינהליות.

מיכל רשף: נדרש גם להסדיר את הסמכויות שיהיו נתונות לשוטר.

מיכל רשף: התייחסנו ממש באופן מאוד נקודתי, ותוכלו לראות הפניה לסעיפים פרטניים.

מיכל רשף: אלה הסמכויות שראינו, שנעשה בהן שימוש בכל הנוגע לאותן הפרות, לאותם מעשים שהמשטרה אוכפת גם היום, ובאמת נדרשים.

מיכל רשף: השינוי שהוקרא לפרוטוקול בסעיף 26(2), שמתייחס לסעיף 32 לפקודת סדר הדין הפלילי – סמכות התפיסה – הגבלנו את זה רק למקרה שזה חפץ שבוצעה בו עבירת תעבורה, או שעשוי לשמש ראיה בהליך משפטי, ולא גם לתפיסה מניעתית, שזאת אחת הסמכויות שקבועה בסעיף 32.

מיכל רשף: זה, בין השאר, בעקבות הערות הייעוץ המשפטי לוועדה, וגם בגלל שכיום זה תואם את הפרקטיקה מתי תופסים חפצים, כאשר מדובר בהפרות, בסוגי המעשים שאנחנו מדברים בהם.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 27, מדובר בסעיף שנועד ליצור את הקישור בין החוק לייעול הפיקוח באכיפה ברשויות המקומיות (תעבורה), לבין החוק הנוכחי.

מיכל רשף: המטרה היא להיבנות מהוראות החוק המאוד מפורטות שקבועות שם, ומסדירות את המנגנון של הסמכת פקחים, לרבות הכשרה וכפיפות לנהלים של המשטרה; הכשרה של שר הבט"פ.

מיכל רשף: למעשה, להחיל את אותן הוראות ואת אותם איזונים גם פה.

מיכל רשף: הסמכויות של רשויות מקומיות מוסדרות גם במסגרת החוק לייעול ופיקוח, והצענו גם תיקון עקיף שתואם את זה.

מיכל רשף: גם במסגרת סעיף 27(א)1(ב) לפקודת התעבורה, שם מדובר על עבירות מצולמות ברשויות המקומיות.

מיכל רשף: סעיף 28 מדבר על הסמכת עובד ציבור כמפקח.

מיכל רשף: גם היום יש לנו הסמכה להסמיך גורמים נוספים לאכוף עבירות תעבורה.

מיכל רשף: היום זה מוסדר מכוח סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: הסעיף הזה יותר מודרני מההסדרים שקבועים כיום, במובן זה שהוא גם מגביל את זה לעובד ציבור.

מיכל רשף: הוראה דומה מופיעה בסעיף 39(ג) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה מעצרים), וגם הוא קובע דרישות.

מיכל רשף: אלה הדרישות שאנחנו רואים בסעיף קטן (ב).

מיכל רשף: גורמי האכיפה הנוספים שיש לנו הם של משרד התחבורה וברשות שדות התעופה, כאשר ברשות שדות התעופה זה מדבר על עבירות חניה.

מיכל רשף: אולי זה לא יהיה רלוונטי בשלב הראשון, אבל אנחנו בונים את החקיקה כך, שהיא תהיה גם צופת פני עתיד.

מיכל רשף: השינוי שהוקרא בסעיף קטן (ב) הוא כדי להתאים את הנוסח לנוסח החוק לייעול הפיקוח והאכיפה ברשויות המקומיות, שיוצר הגבלה לא רק על מי שהורשע בעבירה, אלא גם על מי שהוגש נגדו כתב אישום.

מיכל רשף: לפעמים, כבר בשלב של הגשת כתב אישום, יש בכך כדי ללמד על איזשהו פסול, שמפאת החומרה או מפאת הנסיבות, לא ראוי להקנות לו את אותן סמכויות פיקוח.

מיכל רשף: אני מזכירה שמדובר על הקניית סמכויות פיקוח לגורמים שיוכלו להפעיל אותם כלפי אזרחים.

איתי עצמון: זה גם תואם את המודל בכלל, כשמדובר לגבי מפקחים ופקחים.

מיכל רשף: נכון, זה תואם.

מיכל רשף: פה התייחסנו גם לעבירות וגם להפרות, בגלל הקשר הענייני שקיים.

מיכל רשף: כלומר, הפרה מינהלית לא תהיה רלוונטית לכל מינוי, אבל ספציפית, בגלל שאנחנו מדברים על מישהו שכל תפקידו הוא לאכוף הפרות תעבורה מינהליות, חשבנו שקיים קשר ענייני.

מיכל רשף: כשמדובר באותם מפירים מועדים, שחבר הכנסת האוזר התייחס אליהם קודם, או מישהו שעבר הפרות שהן בדרגה הגבוהה ביותר, זה יכול להוות שיקול רלוונטי.

מיכל רשף: דבר נוסף הוא התוספת שבסעיף קטן (ה).

מיכל רשף: בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, הוספנו הוראות לעניין תג זיהוי ולעניין תעודה, כאשר מדובר במפקח שאוכף את הדברים.

מיכל רשף: נגיד שמדובר באכיפה בשטח, וכיום עיקר האכיפה שמדברים עליה של עובדי ציבור, זה או חניה או עבירות מצולמות, כך שזה לא תמיד רלוונטי.

מיכל רשף: למען הסדר הטוב, הוספנו את זה כדי שזה יהיה קבוע בחוק, כך שככל שיהיה מגע עם אזרחים, יהיו אותם מסמכים.

ינון אזולאי: שוטר או פקח שלא נושאים תג זיהוי, מה עונשם בחוק?

ינון אזולאי: אני לא סתם שואל את זה.

ינון אזולאי: הוספנו את זה פה, וזה טוב.

ינון אזולאי: ואם הוא עובר על זה?

ינון אזולאי: כשאנחנו מכניסים את זה בחוק, צריכה להיות משמעות לנשיאת התג שלו.

ינון אזולאי: אנחנו רואים מקרים שבהם שוטרים מנצלים את זה, ומורידים את תג הזיהוי שלהם כדי שלא יזהו אותם, במיוחד כשמדובר בהפגנות.

ינון אזולאי: לכן אני שואל מה עונשו של אותו שוטר או פקח, שלא נושאים את התג?

ינון אזולאי: אם אין עונש, חבל שנכניס בחוק סתם מילים.

סימונה זילבר: זה ברור ששוטר או פקח לא יכולים לתת דוח בלי שהשם שלהם מופיע על גבי הדוח?

סימונה זילבר: אי-אפשר לתת דוח אנונימי.

ינון אזולאי: אני יודע שאי אפשר לתת דוח בלי השם שלהם.

סימונה זילבר: על זה אנחנו מדברים כאן.

ינון אזולאי: אמרתי מראש שאני לא מדבר על הדוח עכשיו.

ינון אזולאי: שאלתי שאלה, ואני מתפלא על כך שאתם מגיעים לפה ולא יודעים לענות על שאלה כזאת פשוטה.

צבי האוזר: מה סמכויות הפקח לתת דוח?

ינון אזולאי: אני לא מדבר רק על פקח, אני מדבר גם על שוטר.

צבי האוזר: אבל הוא מדבר פה עכשיו על פקח.

צבי האוזר: למה לעשות היקש משאלת התיוג בהפגנות, שהיא שאלה כאובה עם הרבה מאוד פולמוס ציבורי, לעבודה יום-יומית של פקח, שכל סמכותו על פי חוק זה, היא לתת דוח.

צבי האוזר: הדוח חתום עם שמו, והדיון הוא על עבריין תנועה.

ינון אזולאי: לא נכון, זה לא רק לתת דוח.

ינון אזולאי: סמכותו של פקח לא נגמרת בדוח.

צבי האוזר: בחוק הזה, סמכותו היא דוח.

ינון אזולאי: אסור לשאול שאלה בגלל שהחוק הזה הוא דוח?

ינון אזולאי: שאלתי שאלה פשוטה, שאלה צדדית, וביקשתי לדעת את התשובה.

ינון אזולאי: אמרתי מראש שזאת שאלה צדדית, ואני מבקש לדעת האם יש בחוק איזושהי ענישה לשוטר או לפקח, שלא נושאים תג?

ינון אזולאי: אצל הפקח זה פחות מהותי, ואצל השוטר זה יותר מהותי.

ינון אזולאי: השוטרים נמצאים בכל מקום, בכל הפגנה, בכל אי סדר.

ינון אזולאי: השאלה שלי פשוטה, והייתי רוצה לדעת אם תוך כדי הדיון תוכלו לבדוק את זה.

ינון אזולאי: אני אשמח מאוד.

מיכאל ביטון: תנסח את השאלה שלך.

ינון אזולאי: האם יש איזשהו עונש בחוק לשוטר או לפקח שלא נושאים עליהם תג?

מיכאל ביטון: תשיבו על זה אחרי ההפסקה.

מיכאל ביטון: תעשו בדיקה ותשיבו אחרי ההפסקה.

דקלה פוגל: אני יכולה לענות, אדוני.

מיכאל ביטון: אם יש לך תשובה סופית ומפורשת עכשיו.

דקלה פוגל: כן.

דקלה פוגל: אני מחטיבת התביעות במשטרת ישראל.

דקלה פוגל: חלק מסמכויות השיטור יכולות להתבצע רק לאחר הזדהות.

דקלה פוגל: המשמעות היא, שאם שוטר בנסיבות שהוא אמור היה להזדהות - אני–לא מדברת על החריגים, שגם הם קבועים בחוק – לא עשה את זה, ואחר כך נקט באיזושהי סמכות שמנויה בחוק, יש משמעות לחוקיות אותה הפעלה של סמכות.

דקלה פוגל: זה ברמה הכללית.

דקלה פוגל: הטיעון לפיו שוטרים מסתירים את שמם בכוונה, אני לא מכירה את זה.

ינון אזולאי: לא, לא, לא.

ינון אזולאי: אני לא ביקשתי תגובה בעניין הזה.

ינון אזולאי: אמרתי שאני מכיר, והיו גם כמה דיונים בוועדה לביטחון הפנים בעניין הזה.

דקלה פוגל: אני אתן לאדוני מענה.

דקלה פוגל: ככל שדברים כאלה מתבצעים, וכפי שאני אומרת, הם לא מתבצעים, לטעמי, מדובר בהליך משמעתי, ומשטרת ישראל אמורה לטפל בו.

ינון אזולאי: אני לא ארחיב את הפולמוס סביב העניין, האם הם עושים את זה בכוונה או לא.

ינון אזולאי: אחרת, למה שוטר הולך בלי התג?

ינון אזולאי: אני יכול להראות לך עשרות צילומים בעניין הזה, עשרות מקרים שאני נפגשתי בהם, ואני נמצא בשטח.

ינון אזולאי: אי-אפשר להגיד שזה לא נעשה בכוונה תחילה.

ינון אזולאי: אני לא רוצה להיכנס לפולמוס, כי זה לא נושא הדיון.

ינון אזולאי: את אומרת שזה עלול להשליך על הסמכות.

דקלה פוגל: כן.

דקלה פוגל: אני יכולה לחשוב על סיטואציה של שוטר שאין לו תג – זה משהו תיאורטי – ואותו אדם סבור שזה פקח או שומר שהוא לא רלוונטי.

דקלה פוגל: השוטר אומר לו לעשות כך, הוא לא עושה, ויכולות להתבצע פעולות אכיפה אחרות.

דקלה פוגל: יכול להיות שכאשר נראה את הסיטואציה, נבין שבאמת הייתה טעות בשל היעדר ההזדהות.

דקלה פוגל: יש לזה משמעות.

ינון אזולאי: יש לזה משמעות, אבל זה לא נחשב עבירה של שוטר.

ינון אזולאי: אולי רק בדין המשמעתי.

דקלה פוגל: אין לזה עבירה לפי החוק.

ינון אזולאי: לכן אני מתפלא למה אנחנו צריכים את זה.

ינון אזולאי: אם הוא כותב בדוח את שמו, בסדר.

מיכל רשף: הסיבה לכך היא שהוא לא רשאי לעשות שימוש בסמכויות שלו אם הוא לא מזדהה.

מיכל רשף: כלומר, אם לא הזדהית ואתה לא נושא את התעודה הזאת, הדוח - - -

ינון אזולאי: ואם אין לו תג, הוא כותב את הדוח וחותם עם השם שלו?

מיכל רשף: זה בטל.

מיכל רשף: הדוח ניתן בחוסר סמכות.

מיכל רשף: זה לא סעיף עונשי, אלא הדוח בטל.

ינון אזולאי: ענית לי משהו קצת יותר מפורט.

ינון אזולאי: תודה.

מיכל רשף: באתי להבהיר את זה.

מיכל רשף: אני גם מפנה לסעיף 6 לחוק לייעול הפיקוח והאכיפה ברשויות המקומיות (תעבורה), שקובע כלל דומה בכל הנוגע לפקחים של רשויות מקומיות, וגם פה.

נירה סלומון: אדוני, אם אפשר להתייחס, אני מהמרכז לשלטון מקומי.

נירה סלומון: מאחר שכל הדיון הזה כבר כן נעשה לפרוטוקול, אני מבקשת להבהיר לוועדה הנכבדה, שקיימנו דיונים עם האחראית על היחידה להנחיית התובעים, ועם עורכת הדין יפעת רווה בשאלה של הפרטים שצריכים לשים בתג המזהה, כתנאי לכך שהתג אכן ייחשב כתג מזהה.

נירה סלומון: בשים לב לעובדה, שיש לצערנו התנכלויות למפקחים ולבני משפחותיהם, במיוחד ביישובים קטנים.

נירה סלומון: אומנם אנחנו פחות מדברים על נושאי העבירות שיש כאן, אבל אנחנו מדברים על עיקרון התג המזהה.

נירה סלומון: הסיכומים שאליהם הגענו, הם שאנחנו נעשה שינוי, כך שיהיה זיהוי חד-חד ערכי של מספר זיהוי של אותו אדם, שנותן את הדוח, אבל לא בהכרח את השם ושם המשפחה שלו.

נירה סלומון: זה שוב, מאותו מקום של התנכלויות שקיימות.

נירה סלומון: צריך לאזן בין זכות הציבור לדעת ולערור על התנהלות לא תקינה של אדם שמפקח ונותן דוח, לבין ההתנהלות המאוד קשה שאנחנו פוגשים ברחוב.

מיכאל ביטון: נכנסנו לנושא שהוא לא מעניין החוק הזה כרגע.

ינון אזולאי: וגם על זה יש מה לדבר.

ינון אזולאי: אגב, אני מסכים שיש הבדל בין פיקוח עירוני לבין משטרה.

ינון אזולאי: ברור שיש הבדל, בגלל שהם באותה שכונה.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שזה שונה משוטרים.

מיכאל ביטון: אוקיי.

מיכאל ביטון: סעיפים 26, 27 ו-28, עם השינויים שהוקראו.

מיכאל ביטון: מי בעד, מי נגד.

מיכאל ביטון: סעיפים 26, 27, 28 עם השינויים אושרו.

מיכאל ביטון: אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכאל ביטון: סעיפים 26, 27, 28 מאושרים.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיפים 29, 30, 31, 32.

מיכל רשף: פרק ז': מרשם התעבורה המינהלי מרשם התעבורה המינהלי 29.

מיכל רשף: (א) לשם יישום הוראות חוק זה, תנהל משטרת ישראל מאגר מידע שיכלול נתונים כמפורט בסעיף קטן (ב), לגבי כל מפר (בחוק זה – מרשם התעבורה המינהלי).

מיכל רשף: (ב) מרשם התעבורה המינהלי יכלול, בין השאר, נתונים אלה (בפרק זה – פרטי רישום): (1) שם המפר ופרטי הזיהוי שלו; (2) הפרת התעבורה שביצע המפר ומועד ביצועה; (3) גובה הקנס שהוטל על המפר בשל הפרת התעבורה; (4) מועד תשלום הקנס בשל הפרת תעבורה; (5) מידע על ההליך המשפטי הנוגע להפרת התעבורה, ובכלל זה החלטות בהליך המשפטי ומועד קבלתן.

מיכל רשף: (ג) פרטי הרישום יימסרו למשטרה, באופן מקוון, על ידי מפקח או גורם אחר המוסמך לנהל הליך משפטי לפי חוק זה או לגבות קנס בשל הפרת תעבורה.

מיכל רשף: (ד) על אף הוראות סעיף קטן (א), לא ייכללו במרשם התעבורה המינהלי פרטי רישום לגבי החלטה להטיל קנס שבוטלה.

מיכל רשף: (ה) נמצא כי נפלה טעות ברישומו של פרט רישום, יפעל הגורם שמסר את פרטי הרישום כאמור בסעיף קטן (ג) לתיקון הטעות במרשם התעבורה המינהלי.

מיכל רשף: (ו) אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מסמכות המשטרה לנהל רישומים אחרים הדרושים לה לצרכיה.

מיכל רשף: שמירת סודיות 30.

מיכל רשף: אדם שהגיע אליו מידע לפי פרק זה, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה.

מיכל רשף: מסירת מידע ממרשם התעבורה המינהלי לגופים ולבעלי תפקידים 31.

מיכל רשף: (א) משטרת ישראל תמסור מידע ממרשם התעבורה המינהלי לגופים ולבעלי התפקידים המנויים בתוספת השנייה, לשם מילוי תפקידיהם ובהתאם לתנאים הקבועים בתוספת האמורה, אם נקבעו.

מיכל רשף: (ב) שר המשפטים בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לשנות את התוספת השנייה.

מיכל רשף: עיון במרשם התעבורה המינהלי 32.

מיכל רשף: כל אדם זכאי לעיין בפרטי הרישום על עצמו שבמרשם התעבורה המינהלי.

מיכל רשף: שמירת סודיות 30.

מיכל רשף: אדם שהגיע אליו מידע לפי פרק זה, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה.

מיכל רשף: מסירת מידע ממרשם התעבורה המינהלי לגופים ולבעלי תפקידים 31.

מיכל רשף: (א) משטרת ישראל תמסור מידע ממרשם התעבורה המינהלי לגופים ולבעלי התפקידים המנויים בתוספת השנייה, לשם מילוי תפקידיהם ובהתאם לתנאים הקבועים בתוספת האמורה, אם נקבעו.

מיכל רשף: (ב) שר המשפטים בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לשנות את התוספת השנייה.

מיכל רשף: עיון במרשם התעבורה המינהלי 32.

מיכל רשף: כל אדם זכאי לעיין בפרטי הרישום על עצמו שבמרשם התעבורה המינהלי.

מיכל רשף: מחיקת פרט רישום 33.

מיכל רשף: (א) פרט רישום יימחק מהמרשם בתום התקופה כמפורט להלן, לפי העניין (בסעיף זה – תקופת המחיקה):

מיכל רשף: אני מסבה את תשומת ליבכם לכך שיש שינוי מהנוסח שהועבר לוועדה.

מיכל רשף: מהמועד כאמור.

ינון אזולאי: זה שונה מהיום?

מיכל רשף: היום זה שמונה שנים.

מיכל רשף: כתבנו עשר, ואחרי בדיקה חוזרת ראינו שבעצם זה שמונה, ומכאן השינוי.

ינון אזולאי: אם יש שינוי ממה שיש היום, אני אשמח שתגידי לנו.

מיכל רשף: כמובן, בסדר גמור.

מיכל רשף: השינוי שעשינו דווקא נועד להתאים למצב היום.

מיכל רשף: (ב) נרשמה במרשם התעבורה המינהלי הפרת תעבורה נוספת שביצע מפר בתקופת המחיקה של פרט רישום אחר, תיקבע תקופת המחיקה של כל פרטי הרישום לפי תקופת המחיקה המאוחרת ביותר.

מיכל רשף: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יימחק פרט רישום לגבי מפר עד לתשלום מלוא הקנס שהוטל עליו בשל הפרת התעבורה.

מיכל רשף: (ד) לא יימסר מידע על פרט רישום שנמחק, ומידע על אודותיו לא יובא בחשבון לצורך קבלת החלטה בעניינו של אדם, אלא לגורמים המנויים להלן: (1) משטרת ישראל; (2) בעלי התפקידים המנויים בפרט 11(ב) עד (ז) או בפרט 12 לתוספת השנייה, מטעמים מיוחדים שיירשמו; (3) היועץ המשפטי לממשלה; (4) בא כוח היועץ המשפטי לממשלה ובית משפט או בית דין בהליך משפטי שאינו הליך פלילי, אם הגילוי על פרט הרישום שנמחק הוא מהותי לדיון בהליך שיפוטי, ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

מיכל רשף: (ה) בסעיף זה, "מועד ההחלטה הסופית" – המועד שבו ההחלטה להטיל קנס הפכה להחלטה סופית להטיל קנס.

איתי עצמון: אני מציע שנעבור לעמוד 45, לתוספת השנייה, שעניינה: גופים ובעלי תפקידים הרשאים לקבל מידע ממרשם התעבורה המינהלי.

איתי עצמון: לאחר מכן, תסבירי בכלל את הוראות הפרק.

מיכל רשף: תוספת שנייה (סעיף 31(א)) גופים ובעלי תפקידים הרשאים לקבל מידע ממרשם התעבורה המינהלי (1) משרד התחבורה והבטיחות בדרכים – לשם מתן רישיון שהוא מוסמך לתת לפי חיקוק, או לשם חידושו, התלייתו או ביטולו.

מיכל רשף: (2) רשות הרישוי – לשם מתן רישיון או היתר לפי פקודת התעבורה ולשם ביצוע ההוראות לעניין שיטת הניקוד לפי סעיף 69א לפקודה האמורה.

מיכל רשף: (3) רופא מוסמך או ועדת ערר – מידע על מבקש רישיון נהיגה או בעל רישיון נהיגה העומד לבדיקה של רופא מוסמך לשם מתן אישור רפואי לנהיגה לפי תקנה 194 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 ; בפרט זה, "ועדת ערר" – כמשמעותה בסעיף 55א לפקודת התעבורה.

מיכל רשף: (4) מפקח או גורם מוסמך כהגדרתו בסעיף 7(א).

מיכל רשף: (5) היועץ המשפטי לממשלה ובא כוחו, מי שהיועץ המשפטי לממשלה אצל לו את סמכותו לעכב הליכים פליליים ותובע.

מיכל רשף: (6) המשטרה הצבאית.

מיכל רשף: (7) בית משפט או בית דין, באחת מאלה: (א) הגילוי הוא מהותי לנושא הדיון; (ב) הגילוי נדרש לבירור מהימנותו של עד ובעל דין ביקש את הגילוי.

מיכל רשף: (8) פרקליט צבאי או תובע צבאי.

מיכל רשף: (9) עורך דין אשר קיבל ייפוי כוח לכך מהאדם שהמידע עליו; לעניין זה "עורך דין" – לרבות מתמחה המועסק על ידו.

מיכל רשף: (10) גורמים הממנים בעלי תפקידים בשירות הציבורי.

מיכל רשף: (11) עובד סוציאלי שמונה לפי כל אחד מהחוקים המפורטים להלן: (א) חוק גיל הנישואין, התש"י-1950 ; (ב) חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט"ו-1955 ; (ג) חוק שירותי הסעד, התשי"ח-1958 ; (ד) חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש"ך-1960 ; (ה) חוק ההגנה על חוסים, התשכ"ו-1966 ; (ו) חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית), התשכ"ט-1969 ; (ז) חוק אימוץ ילדים, התשמ"א-1981 ; (ח) חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו-1996 .

מיכל רשף: (12) הממונה על רישוי אומנה כהגדרתו בחוק אומנה לילדים, התשע"ו-2016, לעניין קביעת כשירות של אומנים כהגדרתם בחוק האמור.

מיכל רשף: (13) קציני מבחן.

איתי עצמון: מה עמד בבסיס הקביעה של הרשימה הזאת?

מיכל רשף: זה מתקשר גם לשאלתו של חבר הכנסת, ואני אפתח בהערה מקדמית.

מיכל רשף: במסגרת החוק הזה אנחנו מציעים לקבוע מרשם תעבורה מינהלי, שיהיה מרשם תעבורה עצמאי ונפרד מהמרשם הפלילי, כפי שקיים כיום.

מיכל רשף: כיום, בהתאם להוראות חוק המרשם הפלילי – יש חוק שאמור להחליפו, חוק המידע הפלילי, והוא ייכנס לתוקף עוד פחות מחודש – המרשם התעבורתי הוא למעשה תחת המרשם הפלילי.

מיכל רשף: הוא אומנם מנוהל תחת קטגוריה שונה, אבל הוא כפוף לכל ההוראות שחלות על המרשם הפלילי.

מיכל רשף: כחלק מהחוק הזה, ובגלל השינוי המהותי שאנחנו מציעים במעמד של ההפרות האלה, אנחנו מציעים להפריד את המרשם למרשם נפרד.

מיכל רשף: כחלק מהמעבר הזה ניסינו לקבוע הוראות שיאזנו מצד אחד בצורך להגן על המידע הזה ולהגביל את הגישה אליו, ומצד שני, ייתנו ביטוי לעובדה שבסוף לא מדובר במידע פלילי.

מיכל רשף: לכן, גם ההגנות יכולות להיות קצת שונות.

מיכל רשף: הצענו לקבוע במסגרת החוק הזה את העיקרים שקיימים כבר היום בהוראות חוק המרשם הפלילי, דברים שחשבנו שהם באמת מהותיים, והם עומדים בבסיס, אבל בגלל שאנחנו מציעים גם שוני בחומרה של הדברים, חשבנו שאין צורך להחיל את מלוא ההוראות.

מיכל רשף: בכל הנוגע לגורמים שהצענו, שתתאפשר להם גישה למרשם, עברנו על התוספת שקבועה היום בחוק המרשם הפלילי ובחוק המידע הפלילי, ובשיח יחד עם המשטרה וגורמים נוספים רלוונטיים, ניסינו להבין מי הם הגורמים שהיום מבקשים לעיין במידע התעבורתי.

מיכל רשף: כמו שאמרתי, הוא תחת המרשם הפלילי, אבל קצת בקטגוריה שונה.

מיכל רשף: ניסינו לשמור את אותם גורמים, שהמידע הזה אכן רלוונטי להם.

מיכל רשף: לא כל הגורמים שזכאים לעיין במרשם הפלילי, המידע הזה בכלל רלוונטי לגביהם, וניסינו לצמצם את זה למינימום הנדרש.

מיכל רשף: כפי שתוכלו לראות, אנחנו מדברים על גורמים שעוסקים בהליכים שיפוטיים, למשל, אם אנחנו מדברים על עבירות תעבורה שממשיכות להיות נדונות בבית משפט, אגב דיון בעבירות תעבורה שנשארות פליליות, הפרות תעבורה גם יכולות להיות רלוונטיות.

מיכל רשף: משרד התחבורה, כמובן, רשויות הרישוי, גורמים של משרד הבריאות שפועלים מכוח פקודת התעבורה ותקנות התעבורה.

מיכל רשף: אלה גורמים שבאמת נוגעים בהליכי הרישוי.

מיכל רשף: לצד הגורמים האלה יש את אותם גורמים של עובדים סוציאליים למיניהם.

מיכל רשף: קיימנו התייעצות בנושא הזה עם משרד העבודה והרווחה, ועלה שגם העובדים הסוציאליים, במסגרת ההחלטות שלהם, לפעמים כשעולה שאלה הם מסתכלים כדי לראות מידע רחב ולקבל את ההחלטות המושכלות.

מיכל רשף: אני מדגישה את המובן מאליו, שאלה אנשים שמתעסקים עם אוכלוסיות מאוד מאוד מוחלשות, ויכול להיות שאותו מידע יהיה רלוונטי גם למה שהם עושים, ככל שהם רוצים לראות סימני אזהרה או שאלות שעולות.

מיכל רשף: גם להם המידע הזה רלוונטי.

איתי עצמון: אני רוצה לשאול לגבי פסקה (10) – גורמים הממנים בעלי תפקידים בשירות הציבורי.

איתי עצמון: זה מאוד רחב.

מיכל רשף: יש כללים כלליים ופסיקה כללית, שמבהירה מתי אתה מתחשב במידע ומתי לא.

מיכל רשף: המידע הזה לא יהיה רלוונטי בכל מינוי, אבל הוא כן יכול להיות רלוונטי במינוי, של אותם גורמים שמתעסקים ספציפית בנושאים שקשורים לתעבורה או לאכיפה תעבורתית.

מיכל רשף: למשל, אם אתה רוצה למנות גורמים במשרד התחבורה, שזה עיסוקם.

מיכל רשף: הכללים לגבי המידע הרלוונטי ואיזה מידע צריך לשקול, זה משהו שמוסדר מכוח הפסיקה של בית המשפט העליון, מכוח הנחיות היועצת המשפטית לממשלה, הנחיות נציב שירות המדינה, ככל שמדובר במינויים של הנציבות.

מיכל רשף: זה לא משהו שבא להגיד שהמידע הזה תמיד רלוונטי, אלא בא לתת הסמכה במקום להתחיל לפרט בכל מינוי ומינוי.

מיכל רשף: אני מסכימה שזה לא תמיד רלוונטי לכל מינוי.

ינון אזולאי: השאלה היא אם אתה לא פותח את זה בכך שאתה משאיר את זה ככה.

ינון אזולאי: כמו שאתה יודע להביא חוק משנת 1966, והרשימה הארוכה הזאת, אולי כדאי לצמצם את זה?

ינון אזולאי: אם אנחנו רואים שמה שקשור לתעבורה בתפקידים כאלה, צריך לצמצם את זה.

ינון אזולאי: אין עניין להשאיר את זה פתוח, ולהגיד: נסתמך על.

איתי עצמון: נכון.

איתי עצמון: אני גם מזכיר שיש חקיקה שקובעת, שבין התנאים למינוי יש התחשבות בעבר פלילי.

איתי עצמון: כלומר, קודם כול, חקיקה, ויש אחר כך גם פסיקה והנחיות.

מיכל רשף: נכון.

מיכל רשף: הנוסח שמופיע בחוק המרשם הפלילי מדבר על יועצים משפטיים או ככלל מדבר על מינויים.

איתי עצמון: מה הנוסח המדויק בחוק החדש, בחוק המידע הפלילי?

מיכל רשף: זה נכנס תחת כמה פרטים שונים.

מיכל רשף: זה עושה הבחנה בשים לב לזהות הגוף, אבל בסופו של דבר הוא יוצר את ההסמכה הזאת כמעט בכל מינוי.

מיכאל ביטון: הערה לסדר.

מיכאל ביטון: אנחנו נסיים את ההסבר וההערות עד סעיף 33.

מיכאל ביטון: אחרי זה היועץ המשפטי שלנו יסקור את נקודות המחלוקת, ואחרי זה נוציא אתכם להפסקה עם משימות.

מיכאל ביטון: אני רוצה שתסיימו להסביר עד סעיף 33, הערות ונצביע על מה שאפשר להצביע.

צבי האוזר: יש לי הערה לעניין הזה.

צבי האוזר: אני מבין שלקחתם את ההסדרים הקודמים, וניסיתם להתאים אותם.

צבי האוזר: מה קורה עם דברים שלא הופיעו פעם והם רלוונטיים היום?

צבי האוזר: לדוגמה, חברות האוטובוסים מקבלות רישיון מהמדינה.

צבי האוזר: אלה חברות שפועלות על פי רישיון.

צבי האוזר: האם הן כן יכולות?

צבי האוזר: אני מנסה להבין למה זה חשוב.

איתי עצמון: זה קיים בתוספת, לא?

מיכל רשף: לא קבענו את זה במפורש.

מיכל רשף: לא הסברתי על שאר הסעיפים.

איתי עצמון: כתבתם: לשם מתן רישיון או היתר לפי פקודת התעבורה.

מיכאל ביטון: תסבירי את הסעיפים, ויהיו הערות לסעיפים הספציפיים הללו, בבקשה.

מיכל רשף: ראשית, צריך להבחין בין השאלה של הרישוי, כלומר אם אני באה לתת למישהו את הרישיון הנדרש לנסוע באוטובוס.

מיכל רשף: מי שבוחן את זה הוא רשות הרישוי, והיא רשאית לעיין במידע הזה, כמובן.

מיכל רשף: ככל שמדובר בחברת האוטובוסים עצמה, זאת המשמעות של סעיף הסודיות.

מיכל רשף: לא החלנו את כל ההגנות שקבועות במרשם הפלילי, ובמובן הזה אדם יכול לתת הסכמה לעיין במידע שנוגע אליו.

מיכל רשף: במקרה הזה, חברה פרטית, בהסכמתו של אדם, יכולה לבקש לעיין במרשם.

מיכל רשף: זה תואם את הוראות חוק המרשם הפלילי, כפי שהן קובעות היום.

מיכל רשף: בנוגע לחוק המידע הפלילי, ההוראה הזאת קצת שונתה, אבל חשבנו שלא נכון להחיל את אותו הסדר מחמיר של חוק המידע הפלילי גם בענייננו, ובשים לב שמדובר במידע שיכול להיות לו עניין לציבור, והשלכה על בטיחותם של אנשים.

מיכל רשף: כמובן שהמטרה העיקרית של החוק הזה, יחד עם דיני התעבורה, היא להציל חיי אדם, להגן על חיי אדם.

מיכל רשף: אני אתייחס להוראות, כי באמת לא עברתי על הסעיפים באופן מסודר.

מיכל רשף: כמו שאמרתי, ההפרדה באה לשקף את השוני.

מיכל רשף: מרשם התעבורה יוקם במשטרת ישראל.

מיכל רשף: סעיף קטן (ג) תואם הוראות שנקבעו גם כיום בחוק המידע הפלילי, סעיף 2(ב), שמטיל את החובה על גורמי האכיפה השונים, על המפקחים השונים, למסור את המידע למשטרה, על מנת ליצור מרשם אחד שיכלול את כלל המידע הרלוונטי.

מיכל רשף: כלל המידע הרלוונטי יאוגד במקום אחד, וזה תואם גם את המגמה של חוק המידע הפלילי.

מיכל רשף: בכל הנוגע לשמירת סודיות, השינוי מפרק לחוק זה היה על מנת להבהיר שזה חל על כל מי שמקבל מידע לפי הוראות חוק זה.

מיכל רשף: זה יכול להיות גם גורם מוסמך, אלה יכולים להיות גם מפקחים.

מיכל רשף: גם הגורמים האלה מחויבים בסודיות.

מיכל רשף: כפי שציינתי, זאת לא הוראה מחמירה כמו בחוק המידע, במובן הזה, שזה לא מחריג גם תצהיר או הצהרה.

מיכל רשף: אפשר יהיה למסור את הדברים בהסכמה.

מיכל רשף: בכל הנוגע להוראות בדבר מחיקת פרט רישום, לא מדובר במחיקה פיזית אלא הגבלה משמעותית על האפשרות למסור את המידע.

מיכל רשף: בחוק המידע הפלילי יש הבחנה בין תקופת התיישנות לבין תקופת מחיקה.

מיכל רשף: בהצעת החוק הזאת סברנו שאין הצדקה להבחנה הזאת, ולכן התייחסנו לזה פעם אחת כמחיקה, וגם התקופות הן בעצם חיבור של שתי התקופות שקבועות בחוק המידע הפלילי.

מיכל רשף: לדעתי, עניתי על כל השאלות, ואם יש עוד שאלות, בבקשה.

ינון אזולאי: תחזרי רק על ההתיישנות והמחיקה.

מיכל רשף: יש הגבלה בחוק המידע הפלילי בין תקופת התיישנות לבין תקופת מחיקה.

ינון אזולאי: פה בעצם גרעתם.

מיכל רשף: לא.

מיכל רשף: איחדנו את התקופות האלה.

ינון אזולאי: איחדתם אותן לרעה, לצד מי שהיה לו את חוק ההתיישנות.

ינון אזולאי: הארכתם מחוק ההתיישנות.

ינון אזולאי: כמה שנים זה עכשיו, כשזה מאוחד?

מיכל רשף: בחוק המידע הפלילי – אותן תקופות, כלומר שש שנים.

מיכל רשף: ההתיישנות פירושה פעם אחת התיישנות, ולאחר מכן מחיקה.

מיכל רשף: אלה שתי תקופות שונות.

ינון אזולאי: כלומר, זה היה חייב לעבור בכל מקרה את שני השלבים האלה.

ינון אזולאי: עכשיו אתם מזיזים את חוק ההתיישנות ורק את המחיקה אתם משאירים.

מיכל רשף: כן.

ינון אזולאי: אנחנו לא גורעים מאותו אדם?

מיכל רשף: אנחנו חשבנו שזה לא גורע ממנו.

מיכל רשף: ההבדלים בין התיישנות למחיקה הם לא מאוד גדולים.

מיכל רשף: הם כן משמעותיים כמדובר על מידע פלילי.

מיכל רשף: פה חשבנו שזאת דקות, שלא צריך להיכנס אליה, בשים לב למידע שמדובר בו.

מיכל רשף: כן שמרנו על אותן תקופות, כלומר לא הארכנו את התקופה מבחינתו של אדם, ובסופו של דבר עשינו איחוד בין שתי התקופות.

מיכל רשף: אם שם הייתה חלוקה לארבע וארבע, פה קבענו שמונה.

מיכל רשף: לכן, יש לנו שוויון מבחינת התקופות.

מורן כרמון: יש גורמים שונים שיכולים להיחשף בתקופה כזאת.

מורן כרמון: כל תקופה כזאת של התיישנות ומחיקה, מפחיתה את מספר הגורמים שיכולים להיחשף למידע.

מיכל רשף: נכון, אבל אני מסבה את תשומת ליבכם לכך שהרשימה הזאת מלכתחילה הרבה יותר מצומצמת מחוק המרשם הפלילי.

מורן כרמון: אין גורמים שלא היו יכולים להיחשף בתקופת המחיקה, ועכשיו ייחשפו משום שהיא התארכה?

מורן כרמון: דווקא פחות גורמים יכולים להיחשף בתקופת המחיקה.

צבי האוזר: המחיקה מאוחרת להתיישנות.

מורן כרמון: נכון, ולכן פחות גורמים יכולים להיחשף בדלתא שבין התיישנות למחיקה.

מורן כרמון: אני שואלת האם גורמים שלא יכלו להיחשף, עכשיו יוכלו להיחשף?

מיכל רשף: לדעתי, מרבית ההגבלות הן מתקופת המחיקה, אבל אני צריכה לוודא.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: יש עוד הערות לסעיפים הללו?

אביגיל כספי: כן, שתי הערות.

אביגיל כספי: ראשית, לגבי הסעיף של שמירת סודיות.

אביגיל כספי: קבוע איסור על העברת המידע, ולא קבועה בצידו סנקציה פלילית.

אביגיל כספי: רצינו לקבל את המידע היכן זה קבוע, ומדוע זה לא נקבע פה בצורה מפורשת.

מיכל רשף: ההוראה העונשית בכל הנוגע לפגיעה בפרטיות מוסדרת בחוק הגבלת הפרטיות.

מיכל רשף: יש שם הוראה עונשית כללית, שחלה על פגיעה בפרטיות, ולכן סברנו שלא נכון לקבוע פה הוראה עונשית פרטנית, כי יש הוראה כללית שחלה, ונותנת מענה גם פה.

מיכאל ביטון: פגשנו את הנושא הזה בכמה חוקים, ואם יש חוק כללי שדורש מעובד ציבור לשמור על סודיות ופרטיות, זה מספיק לעת עתה.

מיכאל ביטון: מה עוד?

אביגיל כספי: בסעיף 29(ה), במקרה שנמצא שיש טעות ברישום של פרט, האחריות לתיקון הטעות היא על הגורם שמסר את פרטי הרישום.

אביגיל כספי: מצד שני, בסעיף 29(א), האחריות לניהול המאגר מוטלת על המשטרה.

אביגיל כספי: נוצר מצב שבו האחריות לתיקון הטעות היא למי שאין לו סמכות לתקן את הטעות.

אביגיל כספי: אם, למשל, הרשות המקומית צריכה לתקן פרט ברישום, לא ברור מהסעיף שיש לה אפשרות לתקן אותו.

אביגיל כספי: כלומר, יש עליה חובה לתקן אותו, אבל אין לה אפשרות לתקן אותו.

אביגיל כספי: היא לא זאת שמנהלת את המאגר.

מיכל רשף: אני אבהיר.

מיכל רשף: ראשית, צריך להגיד שהמערכת עוד לא בנויה.

מיכל רשף: כמו שאמרנו, הסמכות היא אומנם על המשטרה לנהל את זה, אבל ספציפית איך זה יעבוד והאם לגורמי אכיפה שונים תהיה אפשרות לתקן בתוך המערכת או רק להעביר בקשות למשטרה – אלה הוראות שיוסדרו בשלב מאוחר יותר.

מיכל רשף: אני מזכירה שייקבעו תקנות בכל הנוגע להעברת מידע בין התחומים השונים.

איתי עצמון: סליחה שאני קוטע אותך, אבל את מטילה פה חובה.

מיכל רשף: אני אתייחס גם לגופם של דברים.

ינון אזולאי: ותגידי מתי יגיעו התקנות.

מיכל רשף: אני מבטיחה להתייחס לכל הדברים.

מיכל רשף: לגבי האמירה שאני מטילה חובה על מי שבהכרח לא תהיה לו אפשרות לערוך או לתקן, אני אומרת שזה לא בהכרח יהיה המצב, וזה תלוי במערכת ובאפיונים שלה, כפי שיהיו בעתיד.

מיכל רשף: יכול להיות שתהיה להם אפשרות לערוך, ויכול להיות שלא.

מיכל רשף: מצד שני, הרציונל שלנו היה להטיל את החובה, על מי שהמידע נמצא אצלו.

מיכל רשף: כלומר, מי שיכול לבדוק את מהימנות המידע.

מיכל רשף: ככל שמישהו טוען שנפלה טעות, הגורם שהטיל את הקנס והגורם שטיפל בו, הוא הגורם שמוסמך ויודע לבדוק האם המידע הזה נכון או לא נכון.

מיכל רשף: נניח שרשות מקומית הטילה קנס, ובטעות, כשזה הוזן במערכת, הוזן סעיף הפרה לא נכון.

מיכל רשף: אדם רואה את זה, ומבקש לתקן את זה.

מיכל רשף: אם פונים למשטרה, למשטרה אין יכולת אמיתית לבדוק את זה, כי זה לא דוח שלה.

מיכל רשף: היא תידרש לפנות לרשות המקומית, לחכות לתשובתה, לחזור בחזרה ורק אז לתקן.

מיכל רשף: אנחנו סברנו שנכון להטיל את זה על הגורם שלו יש את המידע, והוא יכול לבדוק את הדברים.

מיכל רשף: לגבי השאלה איך זה ייעשה בפועל, אני מזכירה מראש שלרשות המקומית/לגורם האוכף יש את החובה לעדכן את המשטרה.

מיכל רשף: גם פה, השיח בין הרשויות השונות הוא אינהרנטי להצעה שלנו.

מיכל רשף: כלומר, זה כבר מוסדר בסעיף (ג), העובדה שרשות מקומית, לשם הדוגמה, צריכה להעביר את המידע הזה למשטרה, זה משהו אינהרנטי.

מיכל רשף: בהקשר הזה אני לא רואה שוני מהותי בין הרישום המקורי לבין החלטה לתקן.

מיכל רשף: אני אומרת שוב, שבסוף צריך לזכור שכאשר אזרח פונה, עדיף לו לפנות לגורם שבאמת יודע את המידע, יכול לבדוק אותו, יכול לאמת אותו, וגם יכול לראות את הצורך.

מיכל רשף: בין אם אחר כך הוא ייתן לו אסמכתה שאיתה הוא ילך למשטרה, ובין אם הרשות המקומית תעדכן את המשטרה – זאת רזולוציה של תקנות.

מיכל רשף: הכוונה היא להתקין את כל התקנות שנדרשות.

מיכל רשף: זה מוסדר בפרק ח' – הוראות שונות, סעיף 36 – ביצוע ותקנות.

מיכל רשף: הוא מתייחס גם שם לתקנות שצריכות להיקבע בכל הנוגע למרשם.

מיכל רשף: אין שם מועד, אבל כמובן, הכוונה היא שזה יקרה לפני שהחוק ייכנס לתוקפו, כדי להסדיר איך יעבדו הנהלים של המרשם.

מיכל רשף: אגב, זה חשוב לא רק לאזרחים; זה חשוב גם לנו כדי שהגופים השונים שמעורבים בחוק הזה, ויש לא מעט כאלה, יתנהלו ביניהם, ולהסדיר את הממשקים השונים.

ינון אזולאי: אני שואל בכוונה על התקנות, כי אני פחות פעיל בוועדה של מיכאל ביטון, אבל אני יותר פעיל בוועדת הכספים, ואנחנו מכירים כמה זמן לוקח לתקנות עד שהן מגיעות, וכמה עיכובים קורים בגלל זה.

ינון אזולאי: יש לנו היסטוריה שלמה עם זה.

ינון אזולאי: לכן, אני שואל מתי התקנות יגיעו.

ינון אזולאי: אם את אומרת שהן יגיעו לפני החלת החוק - - -

מיכאל ביטון: החוק הזה לא מתיישם בלי התקנות, והממשלה רוצה להאיץ את אישור החוק.

מיכאל ביטון: ראוי שהיא תתחייב על לוחות זמנים, מתי יגיעו התקנות.

ינון אזולאי: אם יש טיוטת תקנות, ראוי להביא אותה לפני זה, כדי שחברי הכנסת שרוצים ומשתתפים בדיונים יוכלו לראות אותה.

מיכאל ביטון: לדעתי אין.

מיכל רשף: יש לנו כמה תקנות מסוגים שונים.

מיכאל ביטון: מתי תביאו?

מיכאל ביטון: אנחנו רצים איתכם מהיר על חוק, ואנחנו אמורים לראות ריצה מהירה על תקנות.

מיכאל ביטון: אל תשאירו לנו את זה בערפל, שכדאי לרוץ עם חוק, ואתם לא תתחייבו על לוחות זמנים של תקנות.

מיכאל ביטון: תשאירו את זה להפסקה, ותתחייבו תוך כמה זמן יונחו התקנות האלה על שולחן הכנסת.

מיכאל ביטון: הן לא באישור ועדה, אבל אנחנו נכניס עדכון לוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: דיווח שאכן התקנות הגיעו והן עובדות.

מיכל רשף: אני מבקשת להסב את תשומת ליבכם לכך, שהחוק בכוונה אמור להיכנס לתוקף לפחות שנה ממועד אישורו, ולא בכדי.

מיכל רשף: נדרשת עבודת הכנה משמעותית.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: בלי הרבה מילים משפטיות.

מיכאל ביטון: מתי יהיו התקנות?

מיכאל ביטון: לא לבלבל את המוח.

מיכאל ביטון: תגידו לנו בהפסקה מה מועד התקנות ומה מועד הדיווח לוועדת הכלכלה, כשהשר יכניס את התקנות לתוקף.

מיכאל ביטון: יש עוד הערות לסעיפים שהוקראו?

מיכאל ביטון: כן, שלטון מקומי.

מירה סולומון: ההערה היא לתוספת השנייה שהוקראה יחד עם ההערות.

מירה סולומון: ההקראה של פסקה 10 חידדה אצלי דיון בפסקה (10).

מירה סולומון: פסקה (10) לתוספת השנייה מדברת על גורמים הממנים בעלי תפקידים בשירות הציבורי, והיא מתבססת על חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, כפי שהוסבר לוועדה.

מירה סולומון: בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים יש תיקון עקיף לפקודת העיריות ולפקודת המועצות המקומיות.

מירה סולומון: שם היועץ המשפטי לרשות המקומית רשאי לקבוע סוגי תפקידים וסוגי עבירות רלוונטיות לאותם תפקידים, שנעשים בין בהעסקה ישירה ובין במיקור חוץ.

מירה סולומון: כולנו מכירים את הסוגיה של נהגי הסעות תלמידים, שבהחלט חשוב לדעת לגביהם מרשם של הפרות התעבורה המינהליות.

מירה סולומון: לכן, בגלל שהנוסח בפסקה (10), ולפי ההסבר, במהות לא הייתה בינינו בכלל מחלוקת, צריך לנסח אותו קצת אחרת כשמדובר על העסקה במיקור חוץ, ולא תפקידים בשירות הציבורי אלא תפקידים שהרשות המקומית מוסמכת ונדרשת לטפל בהם.

ינון אזולאי: או שהרשות המקומית תוכל לקבל את המידע.

מיכל רשף: העובדה שאפשר לבקש את זה בהסכמה לא מספיקה לכם?

מירה סולומון: לא, לא, לא.

צבי האוזר: יש שיטות שאומרות:

צבי האוזר: אנחנו לא נשאל ואתה לא תספר.

מירה סולומון: במועצות אזוריות יש העסקה ישירה של נהגי הסעות תלמידים, כמו שכולנו מכירים את האוטובוסים הצהובים.

מירה סולומון: ברשויות המקומיות יש יציאה למכרזים, ואז אין סוגיה של הסכמה בין עובד למעביד, כי זה מיקור חוץ.

מירה סולומון: כתוצאה מההסברים שלך הבנתי פתאום שהנוסח לא נותן מענה.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על כל מיני דברים שהם במעגלים המופרכים והרחוקים רחוקים לצורך המידע הזה.

צבי האוזר: המידע הזה הוא קריטי מנקודת המבט של האינטרס הציבורי למי שמסיע אנשים אחרים.

צבי האוזר: הייתי מחיל חובה על מי שמסיע אנשים, לקחת את המידע הזה.

צבי האוזר: אתם כל הזמן חוטבים שבבים וניתזים עצים.

מירה סולומון: חבר הכנסת האוזר, אני חייבת לומר שהתקלה כאן היא שלי, מכיוון שמשרד המשפטים תיאם מולנו כל דבר וכל עניין במה שנוגע לשלטון המקומי.

מירה סולומון: החידוד הזה עלה אצלי רק תוך כדי הדיון, ואני מתנצלת בפני הוועדה שזה בשלב כל כך מאוחר.

מיכאל ביטון: אני דווקא מאוד אוהב שאת יודעת להגיד שעלית על משהו עכשיו, ואת גם מתנצלת על כך שזה עולה עכשיו.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נצביע על זה, ובהספקה תטפלו גם בסוגיה הזאת.

מיכאל ביטון: אם תביאו נוסח מוסכם, נקדם.

מיכאל ביטון: יש עוד הערות לסעיפים שהוקראו?

מיכאל ביטון: אנחנו הולכים להצבעה על סעיפים 29, 30, 31, 32, 33 למעט התוספת שתנוסח בהפסקה.

מיכאל ביטון: מי בעד הסעיפים שציינתי?

מיכאל ביטון: סעיפים 29, 30, 31, 32, 33 למעט התוספת אושרו.

מיכאל ביטון: אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכאל ביטון: סעיפים 29, 30, 31, 32, 33 למעט התוספת, מאושרים פה אחד.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי של הוועדה יציג את הנקודות שבמחלוקת.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, תרשמו אותם.

מיכאל ביטון: אנחנו נותנים לכם שעה ורבע לטפל בכול, לחתוך עניינים, והיכן שאתם לא מצליחים לחתוך, ניאלץ לדון כאן.

מיכאל ביטון: יש דברים שחשובים מאוד לוועדה, כמו היכולת לשנות או לא לשנות בערעור, הנגישות וכולי.

מיכאל ביטון: שאר הדברים הם גם ביניכם, בתוך הגופים – תנסו להביא הסכמות.

מיכאל ביטון: שר המשפטים הביא את החוק הזה, לשאול אותו איפה שצירך לחתוך.

מיכאל ביטון: נתכנס שוב בשעה 14:00.

מיכאל ביטון: תגיד את הנקודות לטיפול.

איתי עצמון: לפי הרישום שלי יש שבע נקודות שטרם הוכרעו: הנושא הראשון, סעיף 5 להצעת החוק – אופן המצאת הדוח – האם לקבוע איזושהי בררת מחדל?

איתי עצמון: כרגע יש שיקול דעת פתוח למפקח בשטח להחליט איך תימסר ההודעה על הקנס; סעיף 8 – השגה על החלטה להטיל קנס, לרבות קציבת המועד למתן תשובה לאזרח; סעיף 10 – תוספת פיגורים; סעיף 13 – שתי פסקאות (3) לסעיפים קטנים (ג) ו-(ד) בעניין מינוי נציגי ציבור בוועדות לבחירת ראש בית הדין וחברי בית הדין; סעיף 19 – לעניין בררת המחדל של דיון בכתב; סעיף 20 והוראת השעה לגבי עמדות השירות.

מיכל רשף: הפוך, הפוך.

מיכל רשף: סעיף 19 לגבי עמדות השירות; סעיף 20 לגבי בררת המחדל.

איתי עצמון: סליחה, התבלבלתי.

איתי עצמון: סעיף 21 – לעניין הביקורת השיפוטית.

מיכאל ביטון: והתוספת.

מיכאל ביטון: אלה הדברים לטיפול המנכ"ל מול הגופים.

מיכאל ביטון: בשעה 14:00 יתחדש הדיון.

מיכאל ביטון: אם נראה שיש התקדמות ואתם צריכים עוד זמן להתדיין - - -

ינון אזולאי: הגשת הבקשה היא רק באופן מקוון?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: יהיו עמדות שייפתחו בארץ למי שקשה לו דיגיטלית.

מיכאל ביטון: פותחים עשר עמדות.

מיכאל ביטון: הם אומרים שהסיכוי שישתמשו בהן הוא אפסי, כי אתה יכול מהבית, ומישהו יעזור לך.

ינון אזולאי: יש בעיה לאנשים מבוגרים, ולאנשים שלא מחזיקים אינטרנט.

מיכאל ביטון: תהיה להם עמדה.

צבי האוזר: הסיכוי שהם יגיעו לעמדה ולא לשכן שיש לו אינטרנט, הוא לא גבוה.

מיכאל ביטון: בוא נראה, בוא נראה.

מיכאל ביטון: שלוש שנים, עשר עמדות מצפון עד דרום.

מיכאל ביטון: נראה מה מתפתח.

מיכאל ביטון: אלה האתגרים, תודה שהתקדמנו.

מיכאל ביטון: תהיו גמישים, יצירתיים, חכמים ומידתיים.

מיכאל ביטון: ותביאו פתרונות לכל מה שעלה כאן.

מיכאל ביטון: תודה רבה, אני עושה הפסקה בדיון עד שעה 14:00.

מיכאל ביטון: חברים, נא לשבת ולשמור על השקט.

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים.

מיכאל ביטון: שלחנו את הצדדים לבחון הסכמות בסוגיות שתיארנו לפני ההפסקה, והן עדיין במחלוקת בחקיקה הזאת.

מיכאל ביטון: אני אבקש ממנכ"ל משרד המשפטים להציג את ההתקדמות ואת הסוגיות המוסכמות.

מיכאל ביטון: ננסח אותן אחת-אחת ונצביע עליהן, ואז נראה מה נשאר לנו.

מיכאל ביטון: יש עוד הקראה שלא סיימנו, אבל קודם כול ננקה את החלק של העבר, ונמשיך בהקראה.

מיכאל ביטון: בבקשה, המנכ"ל.

ערן דוידי: תודה, אדוני היושב-ראש, קודם דיבר היועץ המשפטי על שבע נקודות במחלוקת, ואני אעבור עליהן אחת-אחת.

ערן דוידי: את חלקן אני אגיד, ואת חלקן אני אתן למיכל לפרט יותר.

ערן דוידי: הנקודה הראשונה דובר בה בעולם ההמצאה, איך ממציאים.

ערן דוידי: חשבנו שצריך להיצמד להצעת החוק הממשלתית ולאשר מסירה או באופן ידני או בדואר רשום, אבל נוכח בקשת הוועדה אנחנו מוכנים לעגן בנוסח איזשהו שיקול דעת למסירה בדואר רשום באופן קבוע.

ערן דוידי: מיכל, את רוצה לדבר על הנוסח?

מיכאל ביטון: אפשר ישר להקריא.

איתי עצמון: לסעיפים האלה הוגשו הסתייגויות.

מיכאל ביטון: ההסתייגויות לפני ההצבעה?

איתי עצמון: כן.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, לפני ההצבעה אנחנו חייבים לאפשר את ההסתייגויות, אם ישנן.

אורי מקלב: על מה שכבר הייתה הצבעה, הייתה הצבעה.

אורי מקלב: התאמנו את ההסתייגויות לסעיפים שעדיין לא הוצבעו.

אורי מקלב: לפני כן, ברשותך, אנחנו רוצים להגיד מספר משפטים.

אורי מקלב: אנחנו רואים את החוק הזה כחוק שבא לפגוע בהגנה על האזרח, כשהוא צריך להגיע לבית משפט, כשהוא נאשם בכל סוג של עבירה שהחוק הזה מדבר עליה.

אורי מקלב: האזרח יקבל פחות הגנה, וזאת אקסיומה ברורה בעניין הזה.

אורי מקלב: עצם הצעת החוק, שבאה ומתארת מצב קשה בבתי משפט – יש עומסים גדולים מאוד, מחכים הרבה, תורים גדולים ולא מצליחים להגיע לדיון – זאת לא סיבה שיכולה להצדיק מהלך כזה של ביטול בתי משפט, או שמבררת משפט לעבירות קנס, יעברו להפרות תעבורה.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אתה תבין אותי יותר בקלות, בוודאי חבר הכנסת ינון אזולאי יבין אותי.

אורי מקלב: אולי גם המנכ"ל יודע.

אורי מקלב: ישב לידי בחור צעיר בישיבה.

אורי מקלב: היינו צעירים מאוד.

אורי מקלב: הוא התקשה בהבנת התוספות.

אורי מקלב: הוא היה מוחק את התוספות.

אורי מקלב: איך הוא התמודד עם בעיה?

אורי מקלב: הוא מחק אותה.

אורי מקלב: יש לנו בעיות בבתי משפט, בעיות קשות מאוד.

אורי מקלב: במקום להביא הצעה איך אנחנו מייעלים, איך אנחנו מתגברים כוח אדם או דברים נוספים שאפשר לעשות, אבל לא לפגוע באפשרות לקבל משפט צדק.

אורי מקלב: בסופו של דבר, אתם הופכים את נטל ההוכחה מהמדינה, המשטרה או התובע לאזרח.

אורי מקלב: זה מהפך.

אורי מקלב: למה אנחנו צריכים להסכים לדבר כזה?

אורי מקלב: זאת לא פגיעה באנשים?

אורי מקלב: אנחנו עוטפים את זה כך, שאנחנו רוצים מאוד לעזור ולהתמודד עם בעיות שיש בבתי משפט.

אורי מקלב: זאת לא יכולה להיות סיבה, ואי אפשר להסכים עם זה שנגיע להצעת חוק, שעושה מהפך בחלק הזה.

אורי מקלב: אין לי ספק שאנחנו נראה הגברה של דוחות, ולו מסיבה אחת.

אורי מקלב: אני רוצה לתת דוגמה איך נפגע הצדק.

אורי מקלב: אותו שוטר שנותן דוח, הוא יודע שהוא עשוי להיקרא לחקירה.

אורי מקלב: הוא צריך לכתוב את הדוח טוב, הוא צריך לזכור את הסיפור, אולי מישהו תיעד את זה.

אורי מקלב: הוא יודע שהוא עשוי להגיע לבית משפט, ושם הוא ייחקר.

אורי מקלב: כשהוא לא יעשה את זה טוב, האזרח לא יואשם, כמובן, וגם הוא יצא לא אמין, לא מקצועי.

אורי מקלב: אני מדבר על המערכת כולה, ולא דווקא על אותו שוטר ספציפי.

אורי מקלב: כשלא יצטרכו להגיע לבית המשפט, היד על ההדק תהיה מאוד קלה.

אורי מקלב: אין מי שיבקר את זה.

אורי מקלב: כמה סמכות שתיתנו לאותו אחד, בין אם הוא יכול יותר או פחות, זה לא יהיה כמו שיש היום.

אורי מקלב: לא צריך שכל המקרים יגיעו לבית המשפט, כדי שזה יהיה גורם הרתעה.

אורי מקלב: מספיק שמגיע אחוז מסוים, אז אזרח לא יודע אם הוא ייפול לאחוז הזה או לא.

אורי מקלב: אכן, זה תהליך של אנשים שעושים את מלאכתם הרבה יותר בדקדקנות, הרבה יותר בשיקול דעת והרבה יותר באחריות ובאמינות.

אורי מקלב: אם אנחנו מורידים את כל גורם ההרתעה הזה, נפרוץ את זה ויהיה קל.

אורי מקלב: רואים את זה לפעמים בתקנות תעבורה, בחוק עזר עירוני.

אורי מקלב: אנחנו רואים לא פעם, שיש יד קלה, והוא לא צריך להתמודד.

אורי מקלב: הוא כותב דוח, ואחרי זה אנשים לא מגיעים להישפט.

אורי מקלב: הוא יודע שאם ירצו – יאכלו, ואם לא ירצו – לא יאכלו, אבל כשאנחנו מדברים על עבירות תעבורה, זה הרבה יותר חמור.

אורי מקלב: יש לזה גם יתרונות, ואני לא מתעלם מכך שזאת לא עבירה פלילית, וזה סוג אחר של עבירה מינהלית.

אורי מקלב: אני לא מתעלם מהדברים האלה, אבל כל זה עדיין לא מצדיק את כל הרפורמה ואת כל השינוי המהותי שאנחנו עושים.

אורי מקלב: עברתי על מסמכים שהגיעו, גם הנתונים שאתם הבאתם, ולא כולם מסכימים לנתונים האלה.

אורי מקלב: ראיתי את המסמך של לשכת עורכי הדין, והם לא מסכימים להרבה נתונים.

אורי מקלב: יש נתונים שהובאו בפני הוועדה, ויש גם מספרים אחרים.

אורי מקלב: יש עוד חומרים שהגיעו לוועדה, בין אם מלשכת עורכי הדין או מאחרים, ואני חושב שאנחנו נעשה עוול לאזרחים אם נאשר את החוק הזה.

אורי מקלב: יש לנו סדרה של הסתייגויות שהגשנו, וינון אזולאי הכין את זה.

אורי מקלב: בגלל זה יש לו את הבכורה.

אורי מקלב: אנחנו גם נטען טענה של נושא חדש, ואני כבר מודיע לך, אדוני.

אורי מקלב: אתה מתנהג איתנו ביושר, ואני אומר לך את זה כבר עכשיו מראש.

ינון אזולאי: על כל מה שרק אפשר נטען נושא חדש.

מיכאל ביטון: לפני שינון יתייחס אני אגיד כמה דברים.

אורי מקלב: אנחנו נבקש לנמק את ההסתייגויות.

אורי מקלב: לא תמיד עשינו את זה כאן בוועדה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מקלב, אני מכבד את הדברים.

מיכאל ביטון: חלק מהדברים שאתה פתחת בהם, הם דברים שאני אמרתי בדיון הכללי שבו התחלנו את החוק הזה.

מיכאל ביטון: הלכנו לזה בצורה מורכבת.

מיכאל ביטון: יש פה באמת מעבר ממסלול פלילי למסלול מינהלי, ויש בו יותר יעילות, מצד אחד, אבל אולי הפרת חלק ממעמדו של האזרח להתדיין עם ראיות פליליות, וחובת ההוכחה שבמקור הייתה מוטלת על מערכת האכיפה.

מיכאל ביטון: הצד השני של זה, הוא העובדה שבתי המשפט שהגיעו לגודש ולהצפה, לא עשו את תפקידם דווקא בעבירות החמורות ובמהירות התגובה לעברייני כביש חמורים, שגם לקחו חיים, פגעו ופצעו, והיו מועדים.

מיכאל ביטון: בגלל היצף הדיונים, דינם לא נקבע בזמן, לא במהירות ולא בנחישות שהמערכת המשפטית הייתה צריכה לפעול.

מיכאל ביטון: החוק הזה, לבקשתו של שר המשפטים, הוא חוק חשוב.

מיכאל ביטון: הוא אחד מגולות הכותרת של העשייה שלו.

מיכאל ביטון: כיבדנו את בקשתו לדון, והכנסנו בתוך החוק כבר לא מעט שינויים, שקצת מאזנים.

מיכאל ביטון: הם לא מבטלים את ההבדל בין פלילי למינהלי, בין המסלולים, אבל יוצרים קצת איזונים.

מיכאל ביטון: עוד נזרע תיקונים ואיזונים במעלה החוק.

מיכאל ביטון: אני שומע את הדברים שלכם, אני מכבד את האמירה שלכם.

מיכאל ביטון: לצערי, זה יבלום את החוק, וכמעט יקטין את הסיכויים שבכלל אפשר יהיה להשלים אותו במושב הזה.

מיכאל ביטון: אני כן קורא לכם במעלה הדרך לשקול להסיר גם את הטענה לנושא חדש, וגם חלק מההסתייגויות.

מיכאל ביטון: אם יש נושאים מהותיים בחוק, שנוכל לתקן ויניחו את דעתכם, וזה יהיה דיון ענייני, נוכל עם המנכ"ל והשר לבחון הסכמות ודברים שהם בנפשכם, לא את עצם ביטול קידום החוק, אלא תוכן שנתקן בהתאם למשוב שתביאו, זה יהיה מבורך.

מיכאל ביטון: ינון, בבקשה.

אורי מקלב: מבירור שאני ערכתי, אני לא חושב שיש במליאה סיכוי לחוק לעבור.

אורי מקלב: אין לו רוב, אבל אני לא אחשוף יותר מזה.

ינון אזולאי: אני תמיד אומר לגדולים מאיתנו, שאנחנו בסך הכול באים ומרימים את האצבע.

ינון אזולאי: אנחנו עושים את העבודה הטובה, השחורה – כל אחד יקרא לזה איך שהוא רוצה.

ינון אזולאי: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

ינון אזולאי: לצערי, אני לא יודע כמה דיונים קיימת בעניין.

איתי עצמון: היו כמה דיונים.

ינון אזולאי: אני אומר לצערי, כי אני פחות עסוק בוועדת הכלכלה.

ינון אזולאי: כמו שאמרתי, אני עסוק בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: כשהגעתי היום עברתי על סדר-היום של הוועדות, וראיתי את החוק הזה.

ינון אזולאי: אני רוצה להגיד לך שהחוק הזה הוא פגיעה באזרח הקטן בראש ובראשונה, כמו שאמר הרב אורי.

אורי מקלב: זאת לא פעם ראשונה שאני אומר את הדברים בוועדה.

ינון אזולאי: אני אומר את הדברים בפעם הראשונה, ממה שאני שומע, ממה שאני יודע.

ינון אזולאי: יכול להיות שיש בחוק רצון טוב, אבל התוצאה שלו היא פגיעה באזרח, במיוחד באזרח החלש.

ינון אזולאי: נכון שיש כאלה שייקחו עורכי דין, יש להם כסף והם ישקיעו כמה אלפי שקלים בשביל להוריד נקודות ולהוריד את גובה הקנס, אבל המלחמה שלנו לא צריכה להיות לטובת העשירים.

ינון אזולאי: אם אנחנו רוצים שלא יהיה כל הסיפור של הקנסות, שיהיה תקציב לאנשים שעברו עבירות.

ינון אזולאי: אפשר לחוקק חוקים אחרים בעניין הזה, אבל לא להגיד שאנחנו לא יכולים להגיע לבית המשפט.

ינון אזולאי: האזרח הקטן שקיבל את הדוח שלו, ולא משנה אם זה 1,000 שקל, או 750 או 250 או 1,500 שקל, צריך לקבל על זה עונש.

ינון אזולאי: אבל כשהוא מגיע לבית המשפט, רואה אותו השופט או שהולכת שם מסחרה, ומשטרת ישראל שותפה לה.

ינון אזולאי: אלה לא דברים שאני אומר, אלא נציג המשרד לביטחון פנים אמר את זה.

ינון אזולאי: אגב, זאת אמירה בעייתית שמשרד ביטחון הפנים שותף למסחרה.

ינון אזולאי: אני טוען שזאת לא מסחרה, אלא מגיעים לשם ומנסים להגיע לעמק השווה.

ינון אזולאי: זה דבר מוצדק, להגיע למשהו מוסכם, משהו שיחסוך דיונים נוספים בבית המשפט, את התיקים העמוסים שיש שם.

ינון אזולאי: לקרוא לזה מסחרה?

ינון אזולאי: אבל אם אתה קורא לזה כך, ואנשי המקצוע שלך נמצאים שם ועושים מסחרה, קטונתי.

ינון אזולאי: אני טוען שהאזרח לא בא לעשות מסחרה.

יהודה רשתיאן: אני יכול לדייק את הדברים האלה?

מיכאל ביטון: בהמשך, לא עכשיו.

ינון אזולאי: אלה דברים שאמרת, ואני חוזר עליהם.

ינון אזולאי: מגיע אותו אזרח שקיבל קנס 1,000 שקל, רואה אותו השופט או התובע המשטרתי שנמצא שם, ואומר לו: אני יכול לחלק לך לתשלומים, אני מבין מה קרה, יכול להיות שזה נשמע אחרת.

ינון אזולאי: אני חייב לספר לך סיפור על מור אבי, זיכרונו לברכה, שהיה השר לשירותי דת.

ינון אזולאי: הוא היה אצלי בשבת וחזר ממני בשעה 12 בלילה.

ינון אזולאי: מהדורת החדשות נפתחת במילים: חבר הכנסת דוד אזולאי נתפס נוהג במהירות 232 קילומטר.

ינון אזולאי: אני קצת מכיר את אבא שלי, וגם אם תחבר את הספרות ביחד, אולי הוא הגיע לזה.

ינון אזולאי: אני מתקשר אליו, שואל אותו: מה קורה?

ינון אזולאי: הוא אומר לי: אני לא יודע על מה מדברים בכלל.

ינון אזולאי: אחרי כל הרעש והבלגאן התברר שהשוטר הקודם לא איפס את אקדח הלייזר שלו.

ינון אזולאי: אם הוא היה שולח את זה באינטרנט, או אם הוא לא היה חבר כנסת, מה היה קורה איתו?

ינון אזולאי: אגב, לקחו לו את הרישיון, ולמוחרת החזירו לו אותו עם שליח מיוחד.

ינון אזולאי: אם הוא לא היה חבר כנסת, הוא היה שולח באינטרנט, והיו אומרים לו: השוטר אמר שזה ככה, ונגמר הסיפור.

ינון אזולאי: אני רוצה לראות מי היה יכול לבוא ולערער אחרי מה שהיה.

ינון אזולאי: הרי היום, כשאני ניגש לערער בבית המשפט, השוטר אמור להגיע בשביל לתת עדות מולי.

ינון אזולאי: בדרך כלל השוטר צודק.

ינון אזולאי: מה אנחנו אומרים: השוטר יכול לרשום בקלות דעת איך שהוא רוצה; הוא לא ינסה להגיע לדין ודברים אם זה נכון או לא נכון; אם זה עם לייזר, אנחנו מכירים את הבעיות עם הלייזר; אם זה עם מצלמה, אנחנו גם מכירים את הבעיות.

ינון אזולאי: אני אומר לכם, במקרים רבים האזרח מגיע בלי עורך דין.

ינון אזולאי: הוא מגיע ואומר: זה אני, האזרח הפשוט, תשפטו אותי לפי האמת שלי.

ינון אזולאי: גם אם צודקים, הוא מבקש לפרוס את הקנס כי הוא נמצא במצב קשה.

ינון אזולאי: החוק אומר שהאזרח לא יהיה מול שופט, מול בשר ודם אלא מול מחשב.

ינון אזולאי: להיות מול מחשב פירושו לך תדבר עם המחשב, עם איזה בלוק.

ינון אזולאי: לך תספר שהדוח לא הגיע, כן הגיע.

ינון אזולאי: בפני השופט אתה יכול לבוא, יש מישהו שמדבר.

ינון אזולאי: גם מירה תעיד על דוחות שלא מגיעים לחייב, וכמה שנים החוק בנושא נמצא בוועדת הפנים.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את הבעיות האלה.

ינון אזולאי: ברגע שאתה אומר שהוא לא יכול לראות שופט והוא רואה רק מחשב – אני לא מדבר על האנשים המבוגרים.

ינון אזולאי: אמרתם שתפתחו עשרה מוקדים, ואני לא יודע איפה הם יהיו – ברגע שהוא לא יכול לראות אדם בשר ודם כמוהו, זה נועד לכישלון, זה נועד להגיד לאזרח הקטן: אנחנו לא מתחשבים בך, ואתה אובייקט להוציא ממנו כסף.

ינון אזולאי: זה מה שאנחנו רוצים לעשות, זה מה שיקרה, ואנחנו לא מעוניינים להגיע לדבר כזה.

ינון אזולאי: אם הייתם אומרים שאם הוא מגיש בקשה תהיה לו הנחה בנקודות, תהיה לו הנחה בכסף, תהיה פריסה לתשלומים או כל מיני דברים אחרים, אבל הדברים האלה לא קורים.

ינון אזולאי: אנחנו לא מתחשבים באזרח הקטן, והתקדמות היא לא תמיד הדבר הטוב ביותר.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהדבר הזה עדיין לא התנסה בהרבה מקומות, בארץ בוודאי שלא.

ינון אזולאי: לכן אני אומר, שאסור לתת לזה להתקדם, במיוחד לא ביום כזה, שזה יום אחרון לפני פיזור הכנסת.

ינון אזולאי: אין עניין לקדם את זה בחטף, במיוחד שיש פה מתנגדים, וזהו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

צבי האוזר: אני רוצה להגיב בשלושים שניות.

צבי האוזר: אני רוצה להגיד לחברי וידידי, אני חושב שאנחנו צריכים לזכור איזה אזרח אנחנו מייצגים כאן.

צבי האוזר: יש פה בלבלה.

צבי האוזר: המערכת הזאת, אתה מעמיד אותה באמצע הסיפור, כאילו יש אזרח קטן, והמדינה מנסה להוציא ממנו כסף.

צבי האוזר: האזרחים שאנחנו מגינים עליהם, הם אותם אלפים ורבבות, שנפגעים בתאונות דרכים.

צבי האוזר: עברייני תחבורה פוגעים בהם, דורסים אותם, מסכנים את חייהם יום-יום, שעה-שעה, ומערכת אכיפת החוק לא מסוגלת לאכוף כי היא תקועה.

צבי האוזר: היא תקועה באלפים אלפים של פעולות, שלא מאפשרות לטפל ולהגן על האזרח.

צבי האוזר: אנחנו לא מגינים על ההוא, שבמקרה החריג האקדח זייף או המצלמה זייפה, והוא, רחמנא לצלן, נאלץ לעמוד מול המדינה שהולכת לשלוח יד לכיסו ולגנוב אותו.

צבי האוזר: על כל אחד כזה שאצלו האקדח זייף, יש 10 אלפים איש שסיכנו את חייהם, ואנחנו לא מגינים עליהם.

צבי האוזר: אנחנו תקועים בעבר, במערכות מיושנות, ומאפשרים לרקמה של עבריינות – במקרה הזה, עבריינות תחבורה – לפרוח ולפגוע, ולסכן חייהם של אנשים.

צבי האוזר: אנשים מפחדים לשלוח את ילדיהם לכבישים, ומפחדים שבניהם ובנותיהם ינהגו ברכב, כי יש נהגים מסכנים חיים.

צבי האוזר: זאת ההגנה הנדרשת, זה האינטרס הציבורי.

צבי האוזר: בכל פעם אתם לוקחים מקרה קשה, והופכים אותו לחוק מקולקל.

צבי האוזר: אי-אפשר לקחת את ההוא שהאקדח זייף אצלו, ועל פי זה לקבוע את הסדרי האכיפה, שכולם מיועדים לעברייני תנועה.

צבי האוזר: אפשר להביא לכאן משפחות של פצועים, של הורים שכולים ושל אחרים שנפגעו בגלל חוסר יכולת לאכוף בכבישים.

צבי האוזר: אחת הסיבות, לא הסיבה היחידה, היא מערכת אכיפה מסורבלת, שלוקחת את האנשים האלה שנוסעים במהירות או חוצים קו לבן, ומאפשרת להם לתקוע את בתי המשפט, ולא לטפל בעבריינים.

צבי האוזר: אי-אפשר להתעלם מאלה שתוקעים את בתי המשפט, ואחרי זה אי-אפשר לטפל בעבריינים הגדולים בגינם, ולהגן עליהם מסיבות של טעויות מערכתיות.

צבי האוזר: אי-אפשר להניח שהטעות המערכתית היא הנוהג, היא הגורם הפועל, ובה צריך להילחם.

צבי האוזר: יש פה איזשהו בלבול יוצרות, ולכל אלה שצופים בנו בטלוויזיה יש תחושה, כאילו המדינה מתנכלת לאנשים.

צבי האוזר: אנחנו מפגינים בפני הציבור חקיקה לא רצינית, כאילו אנחנו מגינים על עבריינות.

ינון אזולאי: צביקה, אני מסכים איתך שאנחנו באים להגן - - -

צבי האוזר: נכון, אז בוא נתקדם.

צבי האוזר: בוא נפתח את הפקקים האלה.

ינון אזולאי: יש לי אחות שהיא וכל משפחתה נפצעו בתאונת דרכים קשה, כשהם לא היו אשמים.

ינון אזולאי: הם עברו ניתוחים ועד היום המשפחה סובלת.

צבי האוזר: ומה קורה עם העבריינים?

ינון אזולאי: יש לי דוד, אח של אבא שלי, שהוא נכה על קביים.

ינון אזולאי: גם אני ניצלתי בעבר מתאונת דרכים.

צבי האוזר: ומה קורה עם העבריינים?

צבי האוזר: כמה שנים לוקח לטפל בהם?

ינון אזולאי: צביקה, לגבי תאונות דרכים, אני בוגר תאונות דרכים.

ינון אזולאי: המשפחה שלי נפצעה, גם אחותי, גם גיסי והילדים שלהם, ועד היום הם סובלים מזה.

צבי האוזר: אתה צריך לדחוף את זה הכי הרבה.

ינון אזולאי: אני מוכן לדחוף את זה ואני מוכן לעשות, אבל צריך לדחוף את זה לא ברגע האחרון, לא ביום האחרון.

ינון אזולאי: אני אומר לך, צביקה, אנחנו לא באים להגן על עבריינים, אבל יש הרבה אנשים – מנתונים של 2018, מתוך 1.2 מיליון, 140 אלף, זה קצת יותר מ-10% - שנסגרים במסדרונות של בית המשפט.

צבי האוזר: כי אי-אפשר לנהל מולם - - -

מיכאל ביטון: חברים, הדיון הזה היה צריך להיות לפני הקראה והתייחסות לסעיפים.

מיכאל ביטון: לא כולם היו, וזה בסדר, והדברים נאמרו עכשיו בעד הליכה איטית לקידום החוק, אבל גם ההפך.

מיכאל ביטון: חלק מהאזרחים נפגעים מהיעדר החוק הזה.

צבי האוזר: רוב האזרחים נפגעים.

מיכאל ביטון: כל אחד עם הפרשנות שלו.

מיכאל ביטון: תגיעו לקו הסיום, ונמשיך בעבודה הרגילה.

מיכאל ביטון: ינון, משפט סיום.

ינון אזולאי: בחוק הזה יש דברים טובים, אני לא אומר שלא, אבל גם אותם צריך להביא בצורה נכונה, ובזמן נכון.

ינון אזולאי: לא יקרה כלום אם הוא יתעכב בעוד כמה חודשים.

ינון אזולאי: ממילא הוא לא נכנס מייד לתוקף.

ינון אזולאי: אני מאמין שאפשר יהיה להגיע להבנות.

ינון אזולאי: תפתח בית משפט לתעבורה, שיהיה ממש מול אנשים ולא מול מחשב.

ינון אזולאי: אני מציע שנוסיף ונעשה כל מה שרק אפשר, ואי אפשר להמשיך במצב כזה.

ינון אזולאי: לכן, צביקה, לא צריך שזה יהיה ברגע האחרון.

ינון אזולאי: אני איתך, מוכן לעזור ולסייע ולעשות הכול, בגלל שאני מבין ויודע מה זה נפגעים בתאונות דרכים.

ינון אזולאי: דווקא מהמקום הזה אני מוכן לעשות, אבל לא ברגע האחרון.

צבי האוזר: כמה משפטים יש בשנה?

ינון אזולאי: 140 אלף מ-2018.

קריאה: 91 אלף מהם, אלה עבירות קנס, העבירות הפשוטות עם קנסות של 250 שקל או 500 שקל, שתוקעים.

קריאה: על זה אנחנו מדברים.

ינון אזולאי: אדם שקיבל קנס של 250, נראה לך שהוא משועמם?

ינון אזולאי: או שזה בן אדם שאין לו, וזה לא סתם אדם עשיר שמדברים עליו.

ינון אזולאי: הוא לא ישלם כמה אלפי שקלים לעורך דין.

צבי האוזר: הוא חצה קו לבן – הוא ישלם.

מיכאל ביטון: חברים, די, מספיק.

מיכאל ביטון: אפשרתי את כל הנאומים עד הסוף.

מיכאל ביטון: מספיק.

אורי מקלב: רק להגיב בשישים שניות.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת האוזר, נכנסת אולי בסוף דבריי או בכלל אחרי דבריי.

אורי מקלב: אני חושב שהדברים שאתה אומר אפילו מסוכנים.

אורי מקלב: אתה יוצא מנקודת הנחה, אולי נכונה, שמערכת האכיפה לא בסדר.

אורי מקלב: קודם כול, אני לא יודע אם מערכת האכיפה לא בסדר או מערכת בית המשפט לא בסדר.

אורי מקלב: אתה אומר שיש עברייני תנועה, ואנחנו מבקשים לא להתמודד עם זה.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים להתמודד עם עברייני התנועה דרך בית המשפט.

אורי מקלב: אתה רוצה לבטל את בתי המשפט?

אורי מקלב: אין זכות להגנה?

אורי מקלב: אין זכות לצדק?

אורי מקלב: אדם שמואשם במשהו, אין לו זכות לבוא ולדון בבית המשפט?

אורי מקלב: אין לו את הזכות הזאת?

אורי מקלב: זה מה שאנחנו מבקשים.

אורי מקלב: בתהליך שאתם עושים, אתם מבטלים את הזכות הזאת.

אורי מקלב: אתם מטילים את נטל ההוכחה על האזרח ולא על התובע.

אורי מקלב: אתה מקשה עליו, ובכלל לא מאפשר לו לעשות את כל התהליך הזה.

אורי מקלב: הוא מואשם.

אורי מקלב: בכך שזה לא עבירה פלילית, אתה עוזר לתאונות הדרכים?

אורי מקלב: תגיד לי, אתה עוזר בכך שאתה הופך את זה?

אורי מקלב: אם אתה מדבר בפאתוס על העבירות שהורגות אנשים, ואיך אנחנו נותנים לעברייני תנועה להסתובב, בזה שאתה הופך אותם ללא פלילי - - -

צבי האוזר: כן, כי אני מפנה את בתי המשפט לטפל בעבריינים האלה.

מיכאל ביטון: די, מספיק.

מיכאל ביטון: חברים, אלה היו נאומים עקרוניים במשך חצי שעה.

מיכאל ביטון: זה מעל הסביר.

מיכאל ביטון: מספיק.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, נקודות מוסמכות.

ערו דוידי: דיברנו קודם כול על סוגיית ההמצאה.

ערו דוידי: מיכל, תקריאי את התוכן.

מיכאל ביטון: אם נעבור על זה, גם נצביע.

מיכאל ביטון: אם יש נושא חדש, אין הצבעות.

איתי עצמון: בעצם אי-אפשר לסיים את הדיונים היום.

מיכאל ביטון: אפשר להצביע?

איתי עצמון: אפשר להצביע על חלק מהסעיפים, אבל לא לסיים.

ינון אזולאי: על כל סעיף שלא הוצבע, נטען נושא חדש.

אורי מקלב: הזכות לנושא חדש, לא צריך לנמק אותה לפי מה שנהוג בכנסת.

איתי עצמון: אני יודע.

איתי עצמון: מי שמוסמך להכריע בטענה הוא רק ועדת הכנסת.

מיכאל ביטון: לא הבנתי.

מיכאל ביטון: אם זה נושא חדש, אי-אפשר להצביע, נכון?

איתי עצמון: אם זה נושא חדש.

מיכאל ביטון: אני אשמע את ההסכמות, ואני אנעל את הדיון.

מיכאל ביטון: תגיד על מה היו הסכמות.

מיכאל ביטון: לפי מה שבדקתי, חוק שהצבענו על חלקו – הצבענו כבר על שליש, אולי יותר – זכאי ועומד גם למושב הבא.

ינון אזולאי: אם יהיה דין רציפות.

מיכאל ביטון: אם הם ירצו להמשיך באותם סעיפים שלא הוצבעו.

מיכאל ביטון: עבודה שנעשית פה, נחשבת, אבל כרגע אנחנו לא יכולים להצביע.

אורי מקלב: אתה מתכוון דווקא לשליש?

איתי עצמון: הוא התכוון לרציפות הדיון בהצעות חוק.

אורי מקלב: בכל הצעות חוק שאחרי קריאה ראשונה.

מיכאל ביטון: יש מצבים שבהם היושב-ראש בוחר להצביע על הכול מחדש, אבל לפי החוק של הכנסת, סעיפים בחוק שכבר הוצבעו והתקדמו, אפשר להמשיך מאותו מקום.

מיכאל ביטון: זאת ההחלטה של היושב-ראש הבא, מי שזה יהיה.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, זה מצער ובהחלט חשבתי שנוכל בעבודה מאומצת מבוקר עד לילה להביא את החוק הזה לידי סיום, אבל ללא הצבעות, אנחנו בבעיה.

מיכאל ביטון: מה אתה מציע?

ערן דוידי: אני מציע לנסות ללכת לוועדת הכנסת.

מיכאל ביטון: ועדת הכנסת פעילה היום?

מיכאל ביטון: אפשר לעשות את זה מיידית?

מיכאל ביטון: תמיד יש אופציה שחברי האופוזיציה יחליטו לחזור בהם, המנכ"ל.

מיכאל ביטון: אולי תעשו דין ודברים עם האופוזיציה?

מיכאל ביטון: אתה רוצה להגיד מה הפשרות או לא?

מיכאל ביטון: תראו מה אני מציע, אנחנו ננעל את הדיון לעת עתה.

מיכאל ביטון: אם תהיה התקדמות או הסרת נושאים חדשים עד השעה 17:00, נחדש את הדיון.

מיכאל ביטון: אם האופוזיציה תסיר את הטענות לנושא חדש, נמשיך להקריא ולהצביע.

מיכאל ביטון: אם עד 17:00 לא נקבל שום בשורה, לא יהיו היום יותר דיונים.

מיכאל ביטון: אני מצפה לקבל תשובה עד השעה 17:00, או אם תגיד לי שוועדת הכנסת מתכנסת בשעה מסוימת עוד היום, ותסיר את הטיעונים לנושא חדש.

מיכאל ביטון: אז נוכל לחדש את ההצבעות.

מיכאל ביטון: כל עוד אני אדע שזה קורה, יכול להיות שאני אקבע מועדים עוד היום.

מיכאל ביטון: כרגע, יש שתי אפשרויות: או הסרת נושא חדש, וחידוש הדיונים עד השעה 17:00, או ועדת הכנסת שתתכנס ותסיר אותו.

מיכאל ביטון: אנחנו יוצאים להפסקה, ונודיע בכלים של הוועדה האם הדיונים יחודשו היום.

מיכאל ביטון: חברים, אני מודה לכולם, הרי בכל זאת עבדנו פה כמעט יום שלם.

מיכאל ביטון: אני מקווה שאולי יהיה פתרון בין אופוזיציה לקואליציה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם, אנחנו יוצאים להפסקה.

מיכאל ביטון: שלום, אנחנו בהמשך הניסיון לחוקק את חוק המעבר בכנסות ממסלול פלילי למסלול מינהלי, על כל המשתמע מכך.

מיכאל ביטון: בצוהריים נטענה טענת נושא חדש בתהליך החקיקה, דבר שלא יאפשר להצביע על סעיפים שלא הוצבעו עדיין.

מיכאל ביטון: טענת חברי הכנסת מקלב וינון אזולאי הייתה, שהנושא החדש ייטען על כל סעיף, פחות או יותר.

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים רק לדון ולהקריא, ולא נוכל להצביע היום, עד שהמשבר הזה ייפתר או במסלול של הסרת טענת נושא חדש, או בהתכנסות ועדת הכנסת, שתדון בטענה הזאת ותסיר אותה מסדר-היום.

מיכאל ביטון: כרגע לא נקבע מועד לכינון ועדת הכנסת לסוגיה הזאת, והדבר היחיד שמתאפשר לנו הוא המשך הקראת החוק ללא הצבעה.

מיכאל ביטון: לכן, נמשיך בהקראה מהנקודה שהפסקנו בה, ללא הצבעה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכל רשף: תודה רבה.

מיכל רשף: הגענו לפרק ח' – הוראות שונות.

מיכל רשף: הפעלת סמכויות מפקח כלפי ישראלי באזור 34.

מיכל רשף: מפקח יהיה מוסמך להפעיל את סמכויותיו לפי חוק זה גם כלפי ישראלי שביצע הפרת תעבורה באזור; לעניין זה, "אזור" ו-"ישראלי" – כהגדרתם בתקנות המובאות בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון - שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ"ח-1967 , כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק מעת לעת.

מיכל רשף: מדובר בסעיף שנועד להחיל את זה כלפי ישראלים באזור.

מיכל רשף: יש פה סעיף שאנחנו מבקשים להוסיף, ולא מופיע בנוסח שנמצא מולכם.

מיכל רשף: זהו סעיף 35, ואני אעדכן את המספור.

איתי עצמון: המספור בכל מקרה יתעדכן בשלב הניסוח.

מיכל רשף: בסדר גמור.

מיכל רשף: שמירת דינים – סמכות תובע צבאי.

מיכל רשף: אין באמור בסעיף 2א כדי לגרוע מסמכותו של תובע צבאי להגיש כתב אישום לבית דין צבאי, לפי סמכותו מכוח חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו–1955, בשל עבירת תעבורה שהוגדרה כהפרת תעבורה.

מיכל רשף: בגלל שבשלב הזה אנחנו לא מחילים את המנגנון גם בכל הנוגע לסמכות תובעים צבאיים וסמכות לפי חוק השיפוט הצבאי, אנחנו מבקשים להבהיר שבכל מקרה אנחנו יוצרים סעיף של שמירת דינים, ושומרים על הסמכות שלהם.

מיכל רשף: גם כיום הסמכות שלהם היא מכוח חוק השיפוט הצבאי, וזה סעיף שנועד להבהיר את היחס בין הוראות החוק לבין סמכותם.

מיכל רשף: זכות עיון 35.

מיכל רשף: (א) מפר רשאי לעיין בחומר הנוגע להפרת תעבורה שבשלה הומצאה לו הודעה על החלטה להטיל קנס, ולהעתיקו, ובלבד שבקשת המפר לעיין בחומר כאמור הוגשה לא יאוחר מתום שנתיים מיום שהומצאה לו ההודעה כאמור.

מיכל רשף: (ב) שר המשפטים יקבע הוראות לעניין זכות העיון לפי סעיף זה, ורשאי הוא לקבוע הגבלות לעניין היקף הזכות ואופן מימושה.

מיכל רשף: ביצוע ותקנות 36.

מיכל רשף: (א) שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, ובכלל זה בעניינים אלה: (1) סדרי הדין בערעור לבית משפט לענייני תעבורה; סדרי הדין בערעור כאמור יהיו במתכונת דומה לסדרי הדין הנהוגים בבית משפט לעניינים מינהליים בהתאם להוראות חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000 , בשינויים שיקבע שר המשפטים, באופן שיבטיחו סעד מהיר ויעיל תוך אפשרות לקיום בירור עובדתי ככל שהדבר דרוש; (2) סדרי רישום של פרטי רישום במרשם התעבורה המינהלי, ואופן ניהול המרשם; (3) האופן והמועד למסירת פרטי רישום מהגורמים המנויים בסעיף 29(ג) למשטרה ומהמשטרה לגופים ולבעלי התפקידים הזכאים לקבלו לפי סעיף 31.

מיכל רשף: (ב) שר המשפטים רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע אגרות בעד הגשת ערר לבית דין לתעבורה.

מיכל רשף: (ג) שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון פנים והשר הממונה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע בצו, כי הסמכויות הנתונות לשוטר לפי סעיף 2א(א)(2) ו-(ב), יהיו נתונות גם למפקח, בשינויים שיקבעו בצו; בסעיף זה, "השר הממונה" – כל אחד מאלה, לפי העניין: (1) לעניין מפקחים שהוסמכו לפי סעיף 27 – שר הפנים; (2) לעניין מפקחים שהוסמכו לפי סעיף 28 – שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

מיכל רשף: (ד) תקנות לפי סעיף קטן (א)(2) יותקנו בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

מיכל רשף: (ה) תקנות לפי סעיף קטן (א)(3) יותקנו בהסכמת השר לביטחון הפנים.

מיכאל ביטון: תודה, הסבר.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 34, כיום הישראלים באזור כפופים למערכת המשפט הפלילית.

ינון אזולאי: אמרת שעד השעה 17:00 נחליט וכנראה הדיון לא יתחדש.

מיכאל ביטון: לא יכולים להצביע, רק להקריא מה שנשאר.

ינון אזולאי: אנחנו הבנו משהו אחר, אבל אנחנו פה בשביל לעבוד.

מיכאל ביטון: זה טוב לעבוד.

אורי מקלב: קודם כול, אני מציין את החריצות שלך ואת הדבקות במטרה, אבל כפי שאמר ינון, הבנו שאמרת שעד השעה חמש צריך לקרות אחד משני דברים: או שאנחנו נמשוך את הטענה לנושא חדש, או שוועדת הכנסת תדון בטענת נושא חדש.

אורי מקלב: כנראה שני הדברים האלה לא קרו.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שאני נמצא פה במקרה.

אורי מקלב: היה לי ממש עימות עם משמר הכנסת ועם יושב-ראש הכנסת, והוא דרש מאיתנו להתפנות מהחדר.

אורי מקלב: כבר לא הייתי אמור להיות פה.

מיכאל ביטון: גם אותי פינו מהחדר.

מיכאל ביטון: המקום היחיד שמותר להיות בו, זה בדיון הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו נישאר פה עד מחר.

מיכאל ביטון: מקלב, אתה צריך מיטה מתקפלת או שק שינה?

ינון אזולאי: אמרת לנו עד חמש.

מיכאל ביטון: אני לא יכול להצביע.

ינון אזולאי: נאמר שהדיון לא יימשך, ועובדה שגם המנכ"ל לא נמצא פה.

ינון אזולאי: ביקשת ממנו להגיד את ההסכמות, והוא לא אמר אותן.

מיכאל ביטון: זה על דעתו.

מיכאל ביטון: עושים הקראה של החוק ולא עושים הצבעות.

מיכאל ביטון: אי-אפשר להצביע, קיבלנו את דין התנועה.

אורי מקלב: אנחנו נבקש לנמק את ההסתייגויות.

מיכל רשף: ברשותכם, אני אסביר את הסעיפים שהקראתי.

מיכל רשף: לגבי סעיף 34, כבר היום יש החלה של המשפט הפלילי על הישראלי באזור, בהתאם לתקנות שמופנה אליהם בגוף הסעיף.

מיכל רשף: המטרה היא ליצור את ההתאמה הזאת גם במסגרת החוק החדש.

מיכל רשף: במקביל, יש עבודת מטה נפרדת לבחינת אימוץ ההסדר במסגרת תחיקת הביטחון החלה באזור, גם בשים לב למורכבויות הבין-לאומיות והחוקתיות.

מיכל רשף: זה דבר שנבחן במקביל, וממילא זה לא דבר שנעשה מכוח החוק הישראלי.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף שביקשנו להוסיף, לעניין סמכות התובע הצבאי, בגלל שבשלב הזה אנחנו לא מחילים את זה על מערכת השיפוט הצבאית, וסעיף 2א מתייחס לחוק סדר הדין הפלילי, זה נועד להבהיר מבחינת שמירת דינים, שאין בכך כדי לגרוע מהסמכויות לפי חוק השיפוט הצבאי.

מיכל רשף: סעיף 35 נועד לשקף את המעבר למנגנון מינהלי.

מיכל רשף: מכיוון שאנחנו מדברים כעת על הליך מינהלי, הזכות לעיין בחומרים הנוגעים לאותה הפרת תעבורה, קמה ממועד קבלת ההחלטה.

מיכל רשף: זה בשונה מהליך פלילי, שם הזכות לעיין במידע ובחומרי חקירה, קמה לאחר הגשת כתב אישום, בהתאם לסעיף 74 לחוק סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: סעיף 35 בא להבהיר שהזכות לעיין קמה ממועד קבלת ההחלטה, כך שאדם יהיה זכאי לעיין בחומר הנוגע אליו, עוד לפני שהוא מחליט להגיש ערר, ועוד לפני שהוא מגיש ערר, כך שיעמוד לפניו כל החומר.

מיכל רשף: הוא יוכל לשקול את הצעדים איך נכון לפעול, וכמובן, שיגיש ערר על בסיס מלוא המידע הרלוונטי.

ינון אזולאי: ערר מהפעם הראשונה, או לאחר שהוא נדחה?

מיכל רשף: לפני הפנייה הראשונה לערכאות שיפוטיות.

מיכל רשף: אגב, זה גם מתכתב עם טענות שאנחנו שומעים גם היום.

מיכל רשף: מכיוון שהזכות לעיין בחומר חקירה בהליך פלילי קמה לאחר הגשת כתב אישום, כיום אדם לא זכאי לעיין בכל המידע לפני שהוא מבקש להישפט.

מיכל רשף: פה, למעשה, הוא כן זכאי לעיין במידע הזה לפני פנייה ראשונה לערכאות שיפוטיות.

ינון אזולאי: איך הוא מעיין בו?

מיכל רשף: זאת פרוצדורה שתוסדר בהמשך.

ינון אזולאי: אם אתה מביאה חוק, אני רוצה לדעת איך יעיין בזה, כמה זמן לוקח לו לקבל מאז שהוא מגיש.

ינון אזולאי: את כל הפרוצדורה אנחנו צריכים לסגור בחוק עצמו, ולא לחכות זמן רב.

ינון אזולאי: כולם אומרים לא.

ינון אזולאי: למה לא?

איתי עצמון: אני רוצה להשלים את הדברים שאמר חבר הכנסת ינון אזולאי, ואז תשיבי לשנינו.

איתי עצמון: זאת הייתה גם הערה שלנו.

איתי עצמון: אתם קובעים כאן את הזכות של המפר לעיין, והיא זכות מאוד מאוד מהותית וחשובה בהליך הזה, ובמודל החדש שאתם מציעים כאן.

איתי עצמון: למעשה, ניתן לפרש שהמימוש של הזכות מותנה בהתקנת תקנות על ידי שר המשפטים, תקנות שלא טעונות אישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: לוועדה אין שום אפשרות להשפיע על תוכן המימוש של הזכות הזאת.

ינון אזולאי: הם גם אומרים שהתקנות לא יבואו לפני אישור החוק.

איתי עצמון: אנחנו לא יודעים האם הן יותקנו לפני כניסת החוק לתוקף, אבל נניח שכן, ואנחנו לא יודעים מה ייקבע שם.

אורי מקלב: הזכויות של המעיין צריכות להיות ברורות, בקווים כלליים.

מיכל רשף: קיומה של זכות העיון אינו מותנה בקיומן של התקנות.

איתי עצמון: זה לא ברור מהנוסח.

מיכל רשף: אני אשלים את זה, כי זאת נקודה חשובה.

מיכל רשף: הזכות לעיין במידע שעומד בבסיס ההחלטה המינהלית, היא זכות שהיא חלק מעקרונות הצדק הטבעי של משפט מינהלי, והיא קיימת ממילא גם מכוח הדין הפלילי בפסיקת בית המשפט העליון.

מיכל רשף: זה אחד מהעקרונות הבסיסיים מאוד.

מיכל רשף: אנחנו רצינו לקבוע את זה באופן מפורש למען הסר ספק, ובגלל השינוי מהמשפט הפלילי.

מיכל רשף: לכן, חשוב לי לציין שזה לא מצב שאי התקנת תקנות, לא יאפשר את מימוש הזכות.

מיכל רשף: הזכות תקום ממילא, ולאזרח תהיה הזכות הזאת בין אם יהיו תקנות ובין אם לאו.

ינון אזולאי: דווקא זה מחזק את מה שאני אומר, שאני לא רואה תוך כמה זמן הוא יוכל לקבל, באיזו דרך הוא יוכל לקבל.

ינון אזולאי: אומרת שותפתך, ברקת, שזה בתקנות.

ינון אזולאי: דווקא בגלל מה שאת אומרת, אני לא צריך לחכות לתקנות, ואני רוצה שזה יחוקק פה כדי שנוכל לדעת את הזמנים.

מיכל רשף: ככלל, זה לא מסוג הדברים שמתאימים לחקיקה ראשית או נקבעים בחקיקה.

מיכל רשף: זה חלק מהליך מינהלי שהוא פנימי, וכמו שאמרתי, כמעט בכל חקיקה שבה יש סמכות לקבל החלטה מינהלית, האדם זכאי לקבל את המידע שעומד בבסיס ההחלטה, גם אם זה לא נקבע בחוק.

מיכל רשף: זה לא מסוג הדברים שמצריכים את הרזולוציה של חברי הכנסת.

מיכל רשף: אני מבינה את השאלות ואני אומרת שוב, שהדגש והחשיבות של זה שאנחנו קובעים את הזכות הזאת במפורש, ואת המועד למימושה – לפני מועד הערר.

מיכל רשף: במובן הזה, יש פה איזשהו הסדר ראשוני ובשורה.

אורי מקלב: זה כן מעוגן בחוק.

ניר גורדון: זה סעיף מיטיב.

ינון אזולאי: היום המצב הוא שאתה לא יכול לקבל את חומר החקירה לפני שמגישים נגדך כתב אישום, וגם אז יש מועדים מאוד מאוד ספציפיים.

ינון אזולאי: רוב האנשים מגיעים לבית המשפט, ולא בהכרח שהם קיבלו את כל החומר לפני כן.

ינון אזולאי: יש פה סעיף מיטיב, ואנחנו עדיין בונים את המנגנון מה הדרך הכי טובה להגיש את זה לאזרח.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים שזה יהיה באופן מיידי, וברגע שהוא ייכנס למערכת, הוא יוכל לראות את כל החומר.

ינון אזולאי: לא המקום פה בחקיקה לעשות את כל ההסדרים.

ינון אזולאי: הכוונה לעשות פה סעיף שמיטיב ועוזר לאזרח לקבל את כל החומר, וגם כדי שהוא יבין אם הוא רואה את עצמו מצולם עם הטלפון ביד, יכול להגיד שהוא לא רוצה.

ינון אזולאי: זאת בדיוק הכוונה.

ינון אזולאי: גם היום מקבלים צילום, אבל הצילומים כנראה לא מספיק ברורים.

מיכל רשף: לגבי צילום יש הסדר פרטני.

ינון אזולאי: גם היום לא ברור מי הנהג, ואם הוא עם טלפון או לא.

ינון אזולאי: זה רק לתשומת ליבם של כל חברות הפוטו למיניהן, שהמשטרה עובדת איתן.

ינון אזולאי: אני מבין שאתה אומר שזה סעיף מיטיב, אבל בסעיף (ב), זה מגביל: שר המשפטים יקבע הוראות לעניין זכות העיון לפי סעיף זה, ורשאי הוא לקבוע הגבלות לעניין היקף הזכות ואופן מימושה.

ינון אזולאי: מצד אחד, אתה אומר שזה סעיף מיטיב וזה משהו חדש שאנחנו נותנים, ומצד שני השר יכול לקבוע הגבלות.

ינון אזולאי: אין לי בעיה שהשר יקבע והשר יגביל, אבל כשאנחנו לא מכירים את התקנות ולא יודעים לקראת מה הולכים, אתה כבר שם את הסייג הכי גדול שאומר: השר יקבע.

ינון אזולאי: כך אני לא בטוח שזה סעיף מיטיב.

איתי עצמון: אני רוצה להמשיך את מה שאמרתי קודם לכן.

איתי עצמון: אני רוצה להגיד לכם גם מהקשרים אחרים, שראיתי כבר חוות דעת שהתייחסו לסעיפים מסמיכים, שמנוסחים כך כתקנות חובה.

איתי עצמון: כלומר, ללא התקנות, לא ניתן בעצם לממש את הזכות.

איתי עצמון: ראיתי ושמעתי על מקרים כאלה, ואם אתם אומרים שלא לכך הכוונה, צריך לכתוב את זה אחרת, ובעצם לבטא את העיקרון שציינתם כאן, שלמפר יש זכות, ושר המשפטים רשאי לקבוע הוראות.

איתי עצמון: אני חושב שההוראות האלה צריכות להיות באישור ועדת הכלכלה, אבל הסמכות היא רשות.

איתי עצמון: אתם תתקינו את התקנות האלה, אבל המפר לא יצטרך לחכות עד שיותקנו תקנות, כדי לממש את הזכות שלו.

ניר גורדון: נעביר את זה גם לרשימת הנושאים לטיפול.

מיכאל ביטון: יפה, אהבתי את הגישה שלך.

מיכל רשף: למען הסדר הטוב, אני אגיד שבכל הנוגע לצילומים, יש לנו הסדר פרטני שמופיע כבר בהודעה, בסעיף 4, שהוקרא והוצבע בדיון בשבוע שעבר.

מיכל רשף: שם אנחנו אומרים שבהחלטה להטיל קנס הנסמכת על צילום ממכשיר אכיפה, יצרף המפקח את הצילום כבר להודעה עצמה.

ינון אזולאי: היום זה כבר מגיע בפועל כשיש תמונה.

ינון אזולאי: בדוחות חניה זה מגיע היום באופן קבוע.

מיכל רשף: בדוח החניה שאני קיבלתי זה לא הופיע.

מיכל רשף: בחלק מהמקרים כן, ובחלק מהמקרים לא.

אורי מקלב: שלא יהיה מצב שאדם יפסיד את הזמן של הערר לפני שהוא קיבל את החומר.

אורי מקלב: איך אנחנו מוודאים את זה?

אורי מקלב: איך נדע מה לוחות הזמנים?

איתי עצמון: אם אני מבין, כל מהות הזכות אמורה להיקבע בתקנות.

איתי עצמון: לכן אמרתי שהתקנות האלה מהותיות.

אורי מקלב: אבל החוק לא תלוי בתקנות.

איתי עצמון: כרגע לא.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, תיקח לתשומת ליבך שאולי כניסת החוק לתוקף תהיה גם עם הבאת התקנות?

מיכאל ביטון: דרשנו מועד לתקנות ומועד דיווח לוועדה.

מיכאל ביטון: עוד לא קיבלנו את זה.

מיכאל ביטון: זה אחד הנושאים שיהיו ברשימה.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך בהקראה.

מיכל רשף: הסעיף הבא, סעיף 36, הוא הביצוע והתקנות.

מיכל רשף: הקראתי אותו קודם, ואני מסבירה כעת.

מיכל רשף: ראשית, בכל הנוגע לסדרי הערעור בבית משפט לענייני תעבורה, נוסח דומה קיים גם בסעיף 13(2) לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, וזה נועד להבהיר את המתכונת שבה יהיה הדיון.

מיכל רשף: ככלל, דיון בערעור מינהלי הוא דיון שמתקיים בדומה לסדרי הדין האזרחי בכל הנוגע לערעור.

מיכל רשף: זה נועד להבהיר איך אנחנו רואים את האופי של אותו הליך.

מיכל רשף: יש פה הוראות, כמו שציינו, גם לעניין המרשם.

מיכל רשף: זה נושא שהקראנו קודם, ומוסדר בפרק ז'.

מיכל רשף: נושא האגרות הוא באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, גם בהתאם לחוק יסודות התקציב.

מיכל רשף: לבסוף, הוספנו את סעיף קטן (ג) בשים לב להערות הייעוץ המשפטי של הוועדה.

מיכל רשף: כיום, במסגרת סעיף 2(א), איחדנו את הסמכות של מפקח להגיש אישום בנסיבות מחמירות לשוטר.

מיכל רשף: סעיף (ג) נועד לאפשר את ההתאמה בצו, ככל שיוחלט בהמשך לתת את הסמכות הזאת גם למפקח.

מיכל רשף: זה ייעשה באישור הוועדה, כמובן, כי מדובר בסמכות שהיא רחבה.

מיכל רשף: למען הסדר הטוב, אני אציין שנסיבות מחמירות נקבעות היום לגבי עבירות, שרשויות מקומיות וגורמי אכיפה אחרים שהם לא שוטרים, אינם אוכפים.

ינון אזולאי: לא הבנתי את הסעיף הזה.

מיכל רשף: נסיבות מחמירות הן נסיבות שמפורסמות ברשומות, כלומר בהודעה של ראש את"ן באישור שר המשפטים ושרת התחבורה.

מיכל רשף: למשל, אחת הנסיבות המחמירות היום הן נסיעה ברמזור אדום, אם חלפו מעל 5 שניות מהמועד שבו הרמזור השתנה לצבע אדום.

מיכל רשף: בנסיבות אלה, על אף שנסיעה באור אדום היא ככלל בררת משפט היום, אם עברו מעל 5 שניות, המפקח בשטח יכול לתת הודעה, שיוגש נגד הנהג אישום, ותומצא לו הזמנה לדין לפי חוק סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: כדי לאפשר איזושהי אחידות באכיפה, המטרה היא לקבוע את הדברים האלה מראש וברשומות, כדי שבאותם מקרים נחזור בחזרה להליך הפלילי.

ינון אזולאי: בחוקי התעבורה יש את הרזולוציה הזאת?

מיכל רשף: פר עבירה קונקרטית, ופר נסיבה קונקרטית.

מיכל רשף: זה בכזאת רזולוציה.

ינון אזולאי: יש לשוטר טכנולוגיה שתגיד כמה שניות עברו מאז שהוא עבר באור אדום?

מיכל רשף: ספציפית, הדוגמה שנתתי נוגעת למצלמות רמזור ולא שוטר בשטח.

ינון אזולאי: תני לנו דוגמה אחרת.

סימונה זילבר: אני יכולה להגיד מהן הנסיבות המחמירות היום.

סימונה זילבר: לגבי אור אדום, יש נסיבות מחמירות נוספות, חוץ מ-5 שניות, והן הפרעה או סיכון, כניסה לצומת כשיש רכב אחר מכיוון אחר, הרשעה קודמת בטווח שלוש שנים; יש נסיבות מחמירות של תקנה 44 – פרסה באופן שמסכן או גורם סטייה או בלימת פתע של רכב אחר; אי מתן זכות קדימה להולך רגל, תוך קרבה מסוכנת להולך הרגל במעבר חציה, ולא כשהוא על המדרכה.

סימונה זילבר: אלה הנסיבות שמבקשים לאמץ גם כאן.

סימונה זילבר: יש עוד נסיבות מחמירות, שהן פחות רלוונטיות לענייננו, ולא ייכנסו לכאן.

ינון אזולאי: איזה נסיבות אתם רוצים להכניס בסעיף?

מיכל רשף: הנסיבות המחמירות שהקריאה סימונה, הן עבירות שהיום רק שוטרים אוכפים.

מיכל רשף: לכן, הסמכות הזאת לא רלוונטית למפקחים.

מיכל רשף: יש תהליך אחר מכוח החוק לייעול פיקוח ואכיפה ברשויות מקומיות (תעבורה), שגם מותנה באישור הוועדה, ככל שנראה שהם אוכפים יותר עבירות שיש בהן ממד שמסכן חיים, ומתאים לקבוע שהנסיבות מחמירות, וככל שיעלה הצורך הזה, נוכל להוסיף את הסמכות הזאת גם למפקח ולא רק לשוטר.

מיכל רשף: כאמור, כיום זה רלוונטי רק לשוטרים, כי רק הם אוכפים את העבירות הללו.

ינון אזולאי: אני אחזיר אותך לדיון הקודם שבו הסכמתי איתך, שמפקח בפיקוח לא יצטרך להיות עליו תג במקרים מסוימים.

ינון אזולאי: אבל כשאת הופכת אותו לשוטר, אני לא חושב שיש צדק בכך.

ינון אזולאי: בעולם ההוראה, למשל, המורה בכיתה צריכה להיות גם אחות, גם סייעת וכולי.

ינון אזולאי: אתם הופכים את הפקח גם לשוטר תנועה וגם לפקח עירוני.

ינון אזולאי: אולי צריך לחשוב שזה עניין תקציבי בכלל, וצריך להוסיף להם כסף.

ינון אזולאי: אני לא בטוח שהפקחים יסכימו להגיע למקום הזה, במיוחד הפקחים הוותיקים.

ינון אזולאי: יכול להיות שפקחים חדשים, זה מה שהם ירצו.

ינון אזולאי: מבחינת החוק, מה דינו של שוטר מול פקח עירוני?

ינון אזולאי: איזה סמכויות יש לזה ואיזה לזה מול האזרח?

ינון אזולאי: לכן, לדעתי זה לא המקום להכניס את הפקח למקום הזה בכלל.

מירה סלומון: אם יורשה לי, אדוני, אני אשמח להשיב לשאלה.

מיכאל ביטון: קדימה.

מירה סלומון: בתשובה למה שאמר חבר הכנסת אזולאי, בנוסח הכחול, במקור, הסמכות לעסוק בסוגיות של נסיבות מחמירות, הייתה נתונה גם לשוטר וגם לפקח.

מירה סלומון: הייעוץ המשפטי לוועדה הציף את הסוגיה – תודה לכם על זה.

מירה סלומון: קיימנו דיון עם משרד המשפטים, והבנו שנכון להיום, אין לפקחים שלנו עבירות שיש בהן נסיבות מחמירות, כמו שיש בעולם הפלילי, ולכן אין מה לייבא תורת עבודה בעניין הזה לעולם ההפרות המינהליות.

מירה סלומון: עם זאת, אנחנו יודעים שפקחי התעבורה שלנו, ויש לנו פקחים שמוסמכים לאכיפה של עבירות תעבורה, יכולים להיות מוסמכים בהמשך, במסגרת תיקון של צווי התעבורה, במסגרת תיקון של חקיקת משנה.

מירה סלומון: לכן, רצינו לדעת שאם יהיה תיקון שיסמיך את הפקחים שלנו בעתיד לבצע אכיפה של עבירות מקבילות, במסגרת חקיקת משנה – הרי גם עבירות נת"צים שיש היום או עבירות של אופניים חשמליים שיש היום, הן עבירות שמקבילות לאכיפה של המשטרה.

אורי מקלב: הן לא מקבילות בכביש.

אורי מקלב: היטיבו להסביר לי בדיון הקודם, שהתקיים פה, שהסמכות שניתנת לפקח עירוני היא לא בכביש.

אורי מקלב: בכביש צריך מהימנות ושם אי-אפשר לשים מי שאינו שוטר תנועה כי הוא יכול לסכן את הכול.

אורי מקלב: עכשיו אנחנו מדברים על נסיבות חמורות, שנעשות בכביש, ולא סתם בכביש.

אורי מקלב: פתאום אנחנו נותנים את זה עכשיו לפקח?

מירה סלומון: חבר הכנסת מקלב, לא השלמתי את תשובתי.

מירה סלומון: בהחלט, אנחנו לא מעוניינים נכון להיום באכיפה בכביש, לא בגלל שהעובדים שלנו לא מיומנים ועובדי משטרת ישראל מיומנים מאוד.

מירה סלומון: גם מתנדבי אגף התנועה של משטרת ישראל מיומנים יותר מאיתנו.

מירה סלומון: לא זאת הסיבה לכך שאנחנו לא מעוניינים לבצע אכיפה בכביש.

מירה סלומון: אנחנו לא מעוניינים לבצע אכיפה בכביש, מכיוון שזה לא נושא שלשיטתנו ולתפיסתנו צריך להיות חלק מהעשייה של הרשות המקומית מול התושבים.

מירה סלומון: אולם, יכול להיות שלעתיד לבוא, תמיד בשיח עם הממשלה ותמיד בתיקון של חקיקת משנה, שמגיעה לאישור ועדת הכלכלה, יהיו סמכויות שכן נרצה לאפשר סמכות מקבילה לפקחים שלנו.

מירה סלומון: לא היינו רוצים שבמקרה כזה, לעתיד לבוא, כתוצאה משיח, יסמיכו את הפקחים שלנו לאכוף עבירות שיש בהן גם סוגיה של נסיבות מחמירות.

מירה סלומון: הדוגמה שנתנה עורכת הדין רשף, נציגת משרד המשפטים, היא דוגמה שדווקא יכולה להיות דוגמה רלוונטית לגבינו.

מירה סלומון: אכיפת מצלמות של מעבר ברמזור אדום במתחם של רשות מקומית, יכול להיות שזה משהו שנחשוב, בשיח עם הממשלה, שאנחנו אמורים לעסוק בו.

מירה סלומון: יכולים לעסוק בו בסמכות מקבילה.

מירה סלומון: ברשותך, אדוני, אני רק מבקשת להשלים את התשובה לחבר הכנסת אזולאי.

מירה סלומון: בהנחה שיכול להיות שזה דבר שנרצה להיות מוסמכים לגביו, או אז, לא היינו רוצים לייצר חוסר שוויון בסוגיה של נסיבות מחמירות בין אכיפה על ידי שוטר לבין אכיפה על ידי פקח, ולו רק משום שהסוגיה של נסיבות מחמירות תיעשה בתיקון לחוק בשלוש קריאות.

מירה סלומון: לכן, הנוסח שעליו אני שמחה שהוסכם בין הייעוץ המשפטי לוועדה לבין משרד המשפטים – עלינו הוא בוודאי מוסכם – הוא שהיה ויהיו עבירות לעתיד לבוא, שבהן יש נסיבות מחמירות, ושבהן ירצו להסמיך את העובדים שלנו, אפשר יהיה לתקן בצו את הסעיף שעוסק בסוגיה של נסיבות מחמירות, כדי להשוות את האכיפה של השוטרים לאכיפה של הפקחים בסוגיות האלה.

מיכל רשף: אני רק אדגיש נקודה שמירה התייחסה אליה, ואני רוצה לחדד.

מיכל רשף: המטרה היא שהתוצאה, בין אם תלך להליך מינהלי או להליך פלילי, לא תהיה תלויה בזהות הגורם האוכף.

מיכל רשף: כלומר, משעה שהסמכנו רשות מקומית לאכוף הפרת תעבורה, שאנחנו רוצים לקבוע בה נסיבות מחמירות, אם אנחנו לא נותנים את הסמכות הזאת למפקח, המשמעות היא שהמסלול שאליו אתה תנותב, יהיה תלוי בשאלה אם שוטר תפס אותך או פקח תפס אותך.

מיכל רשף: זה מצב שיוצר אי שוויון ואיזושהי שרירות.

ינון אזולאי: אם הוא ירצה לערער, איפה יהיה הדיון?

מיכל רשף: באותו מקום.

ינון אזולאי: אני לא מסכים למה שאמרה מירה.

ינון אזולאי: אני טוען שזה לא צריך להיות פה, אבל אם ילכו לכיוון הזה, הכסף צריך ללכת לעירייה לפי הפקח שנתן, ולא למשטרה.

אורי מקלב: אני לא חושב כך.

אורי מקלב: זאת מוטיבציה שלילית של הרשות.

ינון אזולאי: אם היו לוקחים את זה למשכורת השוטרים, הייתי בעד.

אורי מקלב: לא, זאת מוטיבציה שלילית.

ינון אזולאי: לכן אני אומר שכרגע אני בכלל לא מסכים לזה.

ינון אזולאי: אם כן, צריך להיפתח דיון לאן הכסף צריך ללכת.

מיכל רשף: זה סעיף שמוסדר בהצעת החוק, והקראנו אותו קודם.

מיכל רשף: סעיף 11(ג), שהוצבע ואושר, נאמר: על אף האמור בסעיף קטן (א), קנס בשל הפרת תעבורה שהטיל מפקח שהוא פקח או עובד של רשות מקומית, כאמור בסעיף 27, ישולם לקופת הרשות המקומית.

מיכל רשף: מה שחבר הכנסת התייחס אליו, אכן הופיע בהצעת החוק.

ינון אזולאי: אנחנו נגד הסעיף עצמו, אבל אם כן - - -

אורי מקלב: ינון, אני מגיע מלא מעט שנים שהייתי בהן ברשות מקומית.

אורי מקלב: כבר עברתי את הסאגה הזאת, של כל התושבים שמרגישים שהפקח מקבל פנקס בתחילת היום, והוא צריך לסיים אותו או חצי ממנו.

אורי מקלב: גם שמענו איך אנשים יצרו דוחות כשאנשים לא יודעים אם זה מדרכה או מגרש, ועל זה שילמו 500 שקל.

אורי מקלב: מי שבוגר שלטון מקומי, במיוחד בעיר גדולה, מכיר את הבעייתיות הזאת.

אורי מקלב: אתה רוצה שההכנסות יהיו לרשות המקומית?

אורי מקלב: זה עוד מסלול הכנסה שלה.

אורי מקלב: אני רוצה לשאול את הייעוץ המשפטי ובמישור העקרוני אני שואל גם את היושב-ראש.

אורי מקלב: אני לא זוכר שמקדימים סעיפים לדבר שעוד לא בא לעולם.

אורי מקלב: כדי לתת הסמכה למפקחים צריך לעבור עוד הרבה – מה הם צריכים, מה ההכשרה שלהם.

אורי מקלב: אנחנו יודעים באיזו מסגרת נמצא שוטר ומה ההכשרות שלו.

אורי מקלב: אנחנו יודעים למה הוא מחויב.

אורי מקלב: שוטר יודע כמה אמינות צריכה להיות לו מול האזרח, וכמה אחריות צריכה להיות לו.

אורי מקלב: פקח עירוני לא עובר את אותו הדבר.

אורי מקלב: פקח שסורח, זה לא אותו דבר כמו שוטר שסורח.

אורי מקלב: אם שוטר שהוא לא פועל על פי דין או שעושה מלאכתו רמייה או בצורה שטחית, יש לו הרבה מנגנונים.

אורי מקלב: אין לפקח את כל המנגנונים שעוצרים את זה.

אורי מקלב: אני רוצה לתת היום את האפשרות, אם ניתן לפקחים?

אורי מקלב: דרך המלך, לדעתי, היא קודם כול להחליט שפקחים נותנים דוחות גם על נסיבות חמורות וכולי, ואם נעשה תיקונים לחוק, יהיו לזה השלכות לכל מיני חוקים רלוונטיים.

איתי עצמון: זאת הכוונה שהייתה כאן, בסעיף הזה.

ינון אזולאי: אם היינו מביאים הסתייגות לחוק תעבורה על חניה בבתי חולים, הייתם אומרים לנו שזה לא קשור לעניין.

ינון אזולאי: הרב מקלב אומר דבר פשוט, שכאשר נגיע לשם, דיה לצרה בשעתה.

אורי מקלב: או דיה לרווחה בשעתה.

איתי עצמון: אני רוצה להציג מה היה בדיונים הפנימיים שלנו עם נציגי הממשלה, ולמה גובשה הפשרה הזאת.

איתי עצמון: הגדרה של מפקח לפי הצעת החוק, היא שוטר, וכן כל מי שהוסמך כמפקח לפי הוראות פרק ו'.

איתי עצמון: הוועדה דנה קודם לכן בהגדרה רחבה של מפקחים, שכוללים שוטרים, פקחי רשויות מקומיות, וכן עובדי ציבור אחרים, ככל שיוסמכו.

איתי עצמון: הסעיף במקור, בהצעת החוק, קבע שלגבי כל סוגי המפקחים, אם התקיימו נסיבות מחמירות, מודיע המפקח לאותו אדם כי הוגש נגדו אישום, ותימסר לו הזמנה למשפט לפי חוק סדר הדין הפלילי.

איתי עצמון: זה הסעיף שהיה בהצעת החוק במקור, כפי שעברה בקריאה הראשונה.

איתי עצמון: אנחנו ראינו קושי בהסדר הזה, בין היתר משום שהנסיבות המחמירות והפרשנות שלהן, חשבנו שנכון ששוטר שעובר הכשרה ממושכת, והוא גורם אכיפה הרבה יותר מובהק, ראוי שהוא יפעיל את הסמכויות האלה, ויפרש את אותן נסיבות מחמירות, ולא כל מפקח בהגדרה רחבה.

איתי עצמון: המהלך שנעשה והוקרא בסעיף 2א להצעת החוק, הוא צמצום בחזרה של ההוראה לעניין נסיבות מחמירות רק לשוטרים – אפשר לראות את זה בעמוד 3, בנוסח שמונח בפניכם, סעיף 2א(ב) – אבל כמהלך צופה פני עתיד, ומכיוון שזה היה במקור בנוסח הממשלתי, והגדרה של מפקח מאוד רחבה, אפשרנו בסייגים הסמכה לשר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון הפנים והשר הממונה, כפי שמוגדר כאן, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לתת את הסמכויות האלה גם למפקח בשינויים שייקבעו בצו.

איתי עצמון: יכול להיות שזאת סמכות רשות, כי יכול להיות שלא יהיו שינויים.

איתי עצמון: היה צריך לנסח את זה קצת אחרת.

איתי עצמון: הוועדה תקבל, אם תקבל, בקשה כזאת, תבחן את כלל ההיבטים שהטרידו, בין היתר, גם אותנו, כשבאנו בדברים עם נציגי הממשלה על הסעיף הזה.

איתי עצמון: זה לא יהיה מהלך אוטומטי, והוא דורש שורה של אישורים בשל המורכבות של הדבר.

מיכאל ביטון: במילים פשוטות, כרגע רק שוטרים.

מיכאל ביטון: אם בעתיד ירצו להסמיך אחרים, יצטרכו לעבור דרכנו, וזה צריך להיות על דעת השרים.

ינון אזולאי: למה כתוב פעם אחת בהתייעצות ופעם אחת בהסכמה?

מיכל רשף: זה תואם את ההסדר שקיים היום בחוק המידע הפלילי.

מיכל רשף: גם שם יש הבחנה בין היבטים שבהם מספיקה התייעצות, לבין מקרים שבהם נדרשת הסכמה, וזה גם עניין המהותיות וההשלכות שיש לזה כלפי הממשלה.

אורי מקלב: התעכבתם על אופן ההעברה בין החלטות של ועדות ערר למיניהן, לבין עדכון משרד התחבורה בסטטוס של אותו מערער?

אורי מקלב: אני נתקל היום בהרבה פניות של אנשים שהיו בשלילה או לא היו בשלילה.

אורי מקלב: המידע לא עובר בין הרשויות המוסמכות לבין מה שקורה בשטח.

אורי מקלב: אחד ביטל את הדוח, ואני מניח שעד שערר לא נדון, ההחלטה המינהלית קיימת, נכון?

אורי מקלב: אדם שהגיש ערר, מתי זה חל?

אורי מקלב: ברגע ההגשה זה מקפיא את התהליך?

איתי עצמון: לא שילם עדיין את הקנס.

אורי מקלב: כלומר, כל זמן שלא קיבלו את הערר שלו, הוא נשאר בסטטוס של ההחלטה המינהלית?

אורי מקלב: הוא הרי צריך לשלם את הקנס, כתוב על זה משהו?

איתי עצמון: יש הוראות בתחילת הצעת החוק.

מיכל רשף: הבהרנו קודם, שבניגוד לכלל הרגיל של משפט מינהלי, במקרה שלנו, הגשת ערר דוחה את התשלום.

מיכל רשף: כיום, למשל, המקבילה היא הרשעה.

מיכל רשף: זה באמת נחשב שהוא לא הורשע, ואז ההחלטה עוד לא נכנסת לתוקפה, אלא לאחר החלטה של בית הדין.

איתי עצמון: כמובן, כל עוד הוא לא שילם את הקנס.

איתי עצמון: אם אדם שילם, רואים בכך החלטה חלוטה.

מיכל רשף: נכון, אלא אם כן הוא ביקש להגיש ערר באיחור, ובית הדין קיבל את בקשתו לדון בכך באיחור.

מיכל רשף: אלה סעיפים שהקראנו גם הצבענו עליהם.

אורי מקלב: אנשים מפחדים לא לשלם את הדוח.

ינון אזולאי: יש תופעה של אנשים שהלכו להישפט, ובינתיים שלחו להם כפל קנס.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה עכשיו עם דוחות הקורונה.

אורי מקלב: אנשים קיבלו דוחות בסכומים גדולים מאוד, הם פנו, ונימקו את הפנייה שלהם.

אורי מקלב: הם הוכיחו שהיה מותר להם לפי החוק או שלא שמעו אותו, לא כתבו, לא נתנו לו ביד ועוד ועוד דברים.

אורי מקלב: התשובה של ההחלטה המינהלית היא: דחו את הערר שלך.

קריאה: זה לא מינהלי.

מיכל רשף: ספציפית, דוחות קורונה זה פלילי וזה לפי חוק העבירות הפליליות.

ינון אזולאי: אזרח פנה אליי אחרי שקיבל דוח על מהירות.

ינון אזולאי: הוא הגיש ערר אחרי פחות מ-90 יום, ומייד לאחר 90 יום קיבל תוספת של 50% לקנס.

ניר גורדון: זה המצב כשאתם מבקשים להשאיר את החוק כמו שהוא היום.

ניר גורדון: אתה מלין על החוק הקיים.

ינון אזולאי: אתה אומר שעד עכשיו זה היה לקוי, וככה זה צריך להיות.

ניר גורדון: לא, הפוך, הפוך.

ניר גורדון: הצבענו על התיקון של המצב.

ינון אזולאי: תיקון המצב לא צריך להיות בכך שאתה הופך את הצורה איך להתדיין, אם זה יהיה מול שופט - - -

ניר גורדון: הפוך.

ניר גורדון: נתנו הגנות והצבענו קודם על הסעיף.

ניר גורדון: אתה מבקש להשאיר את המצב שעליו אתה מלין.

ינון אזולאי: אני אומר מה המצב שקיים כרגע, ומה שקורה במקרים כאלה.

ינון אזולאי: יכול להיות שאתה מביא את זה עכשיו לתיקון, אבל דיברנו על כל מה שלא טוב בחוק הזה.

אורי מקלב: הבאתי דוגמה מהקורונה, כדי להראות כמה הזכויות של האזרחים נפגעו.

אורי מקלב: אנשים שפנו וערערו על דוחות הקורונה, לא התייחסו אליהם בכלל, לא ענו להם.

אורי מקלב: הם קיבלו כסף קנס, על אף שהם ערערו, ושם זה היה משמעותי.

אורי מקלב: כשאין לך אפשרות לעמוד מול בית משפט, או כשאתה רוצה למצות את הזכויות שלך, אתה נפגע חד משמעית.

אורי מקלב: אנשים שילמו ולא היה להם כוח להתמודד.

אורי מקלב: שילמו שלא כדין.

אורי מקלב: אנחנו גם יודעים איך ניתנו הדוחות באופן שרירותי.

אורי מקלב: לא כתבו בכלל בדוח מה אתה אומר, לא נתנו לך את הדוח ביד.

תמר שטיינר: חבר הכנסת מקלב, זאת ההצלחה דווקא להצלחה של המנגנון שאנחנו מציעים בחוק הזה.

תמר שטיינר: המנגנון של בית דין מינהלי מוכח כבית דין שנותן שירות טוב יותר לאזרחים, גם כשהוא מתבצע באופן מקוון.

אורי מקלב: איפה זה הוכח?

תמר שטיינר: אני מכהנת כראשת בית הדין לערערים מענקי קורונה, הוצאות קבועות – אתם מכירים את המענקים האלה – והפעילות של בית הדין לוותה על ידי מחקר מלווה חיצוני, אובייקטיבי לדרישת ועדת הכספים בשעתו בראשות חבר הכנסת גפני.

תמר שטיינר: המחקר מוכיח בצורה מאוד מאוד ברורה את שביעות הרצון המאוד גבוהה של העוררים.

תמר שטיינר: אני יכולה לומר לכם שאתם מוזמנים להתרשם בעצמכם מהנגישות למשפט.

אורי מקלב: קודם כול, אני שמח ואני מאמין לך שזה ככה.

תמר שטיינר: אני יכולה לתת לך את התוצאות של המחקר.

אורי מקלב: ועדת הכספים שמה דגש על זה, ושם זה לא פלילי לגבי הקנסות.

תמר שטיינר: זה לא נכון.

ינון אזולאי: אם היית אומרת את זה בוועדת הכספים, הייתי מבקש לשלוח לנו את הנתונים.

תמר שטיינר: המחקר יצא בשבוע שעבר, ואנחנו נשלח.

מיכאל ביטון: חבריי חברי הכנסת, כפי שאומרים במליאה, תעשו דיונים עקרוניים אבל לא מוגזמים.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיף 37.

אורי מקלב: הכול ענייני, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: לא היה דבר אחד שלא היה ענייני.

מיכאל ביטון: אני יודע.

מיכאל ביטון: רק אמרתי, לא מוגזמים.

מיכאל ביטון: זה טוב, עולות פה סוגיות אמת.

מיכל רשף: פרק ט' – תיקונים עקיפים.

מיכל רשף: תיקון פקודת התעבורה 37.

מיכל רשף: בפקודת התעבורה – (1) בסעיף 1 – (א) אחרי ההגדרה "בוחן נהיגה" יבוא: ""בית דין לתעבורה", "החלטה להטיל קנס", "החלטה סופית להטיל קנס", "הפרת תעבורה" – כהגדרתם בחוק הפרות תעבורה מינהליות;"; (ב) אחרי ההגדרה "מסוף לתחבורה ציבורית" יבוא: ""חוק הפרות תעבורה מינהליות" – חוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021;"; (2) בסעיף 12א – (א) בסעיף קטן (ב), במקום פסקה (2) יבוא: "(2) הומצאה לנהג חדש הודעה על החלטה להטיל קנס לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות, בשל עבירת תעבורה המנויה בתוספת השלישית המהווה הפרת תעבורה, תוארך תקופת היותו נהג חדש עד תשלום הקנס כאמור, ואם הגיש ערר לפי סעיף 18 לחוק האמור – עד תום ההליכים המשפטיים בעניין אותה הפרת תעבורה;"; (ב) בסעיף קטן (ג), אחרי "בלא הרשעה" יבוא "או שהודעה על החלטה להטיל קנס שהומצאה לו בשל הפרת התעבורה לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות, בוטלה בהתאם להוראות החוק האמור, לפי העניין"; (ג) בסעיף קטן (ד), במקום "בעבירה מן העבירות המנויות בתוספת השלישית" יבוא "בעבירה על הוראה המנויה בתוספת השלישית או שניתנה לגביו החלטה סופית להטיל קנס בשל עבירת תעבורה המנויה בתוספת השלישית המהווה הפרת תעבורה, לפי העניין"; (3) בסעיף 25 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) ברישה, במקום "בעבירות אלה" יבוא "באלה"; (2) אחרי פסקה (10) יבוא: "(11) ערעור על החלטת בית דין לתעבורה לפי סעיף 24 לחוק הפרות תעבורה מינהליות".

מיכל רשף: (ב) בסעיף קטן (ג), אחרי "בעבירות תעבורה" יבוא "או בערעורים על החלטות בית דין לתעבורה לפי סעיף 24 לחוק הפרות תעבורה מינהליות"; (ג) בסעיף קטן (ד), במקום "בסעיפים קטנים (א) ו-(ב)" יבוא "בסעיף קטן (א)(1) עד (10), לגבי ערעור על הפרות תעבורה כאמור בסעיף קטן (א)(11)"; (4) בסעיף 27 – (א) בסעיף קטן (א), ברישה, אחרי "בית המשפט" יבוא "או בית הדין", אחרי "בעבירת תעבורה" יבוא "או בהפרת תעבורה", ואחרי "לעניין העבירה" יבוא" או ההפרה"; (ב) בסעיף קטן (ד), במקום "קנטור" יבוא "קנטור; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על הליך משפטי לפי חוק הפרות תעבורה.

מיכל רשף: "; (5) בסעיף 27א(א), בסיפה, אחרי "לבית המשפט" יבוא "או לבית הדין";

ברקת שמאי: אני אתן למיכל הפוגה לקול, ואני ממשיכה במקומה.

ברקת שמאי: (6) בסעיף 27א1 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "עבירות תעבורה" יבוא "והפרות תעבורה"; (ב) בסעיף קטן (א), בפסקה (1), אחרי "עבירות תעבורה" יבוא "והפרות תעבורה"; (ג) בסעיף קטן (א1) אחרי "עבירה" יבוא "או הפרת תעבורה"; (ד) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) הייתה עבירה הפרת תעבורה, רשאי עובד הרשות המקומית שהוסמך לכך כאמור בסעיף קטן (ב), להמציא הודעה על החלטה להטיל קנס כמשמעותה בסעיף 4(א) לחוק הפרות תעבורה מינהליות בשל הפרת התעבורה, אם היה לו יסוד סביר להניח על סמך צילום כאמור בסעיף קטן (א)(2), כי אדם ביצע את ההפרה כאמור, והכול בהתאם להוראות לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות.

ברקת שמאי: "; (ה) בסעיף קטן (ג), במקום "בסעיף קטן (ב)" יבוא "בסעיפים קטנים (ב) או (ב1)"; (7) בסעיף 27ב(א), אחרי "עבירת תעבורה" יבוא "או הפרת תעבורה"; (8) בסעיף 27ב1(א), אחרי "עבירת תעבורה" יבוא "או הפרת תעבורה"; (9) בסעיף 27ג – (א) בסעיף קטן (א), בסיפה, בכל מקום אחרי "לבית המשפט" יבוא "או לבית הדין" ואחרי "בעת ביצוע העבירה" יבוא "או ההפרה"; (ב) בסעיף קטן (ב), אחרי "לבית המשפט" יבוא "או לבית הדין"; (10) בסעיף 27ד(ב)(2), אחרי "לבית המשפט" יבוא "או לבית הדין"; (11) בסעיף 34 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "עבירות" יבוא "או הפרות תעבורה"; (ב) אחרי "עבירה" יבוא "או הפרת תעבורה", אחרי "לעיניו" יבוא "או שההפרה כאמור בוצעה לעיניו" ואחרי "העבירה" יבוא "או ההפרה, לפי העניין"; (12) בסעיף 62 – (א) בפסקה (4), אחרי "לעבירה" יבוא "או להפרת תעבורה"; (ב) בפסקה (5), אחרי "עבירה" יבוא "או הפרת תעבורה"; (13) בסעיף 65ד – (א) בסעיף קטן (א), בהגדרה "מערכת לדיווח ומעקב", אחרי "עבירות תעבורה" יבוא "או הפרות תעבורה"; (ב) בסעיף קטן (ד) – (1) בפסקה (1), אחרי "עבירות תעבורה" יבוא "או הפרות תעבורה"; (2) בפסקה (2), אחרי "עבירת תעבורה" יבוא "או הפרת תעבורה"; (14) בסעיף 68 – (א) בכותרת השוליים, במקום "העונש לעבירה" יבוא "דין העובר"; (ב) האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) האמור בסעיף קטן (א) לא יחול לגבי עבירה על תקנה לפי פקודה זו המהווה הפרת תעבורה,

ברקת שמאי: ויחולו לגביה ההוראות לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות"; (15) בסעיף 68א – (א) בסעיף קטן (א), אחרי "עבירה המנויה בתוספת השמינית" יבוא "ובכלל זה עבירה המהווה הפרת תעבורה"; (ב) בסעיף קטן (ב), במקום "נעברה עבירה המנויה בתוספת" יבוא "נעברה עבירה או בוצעה הפרת תעבורה לפי חיקוק המנוי בתוספת"; (16) בסעיף 69א – (א) במקום כותרת השוליים, יבוא "תקנות לעניין שיטת הניקוד"; (ב) בסעיף קטן (א), אחרי "שבהן הורשע בעל רישיון נהיגה" יבוא "או על הפרות תעבורה שניתנה בשלהן החלטה סופית להטיל קנס לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות" ואחרי "סוג העבירות" יבוא "וההפרות" ואחרי "על עבירה שבה הורשע" יבוא "או על הפרה שניתנה בשלה החלטה סופית כאמור"; (ג) בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "או בנוסף לכל החלטה של בית דין לתעבורה או בית משפט לאשר החלטה להטיל קנס בשל הפרת התעבורה שביצע, לפי העניין"; (ד) בסעיף קטן (ד), אחרי "בשל עבירת תעבורה" יבוא "או בשל הפרת תעבורה" ואחרי "יורשע בעבירה" יבוא "או אם תינתן לגביו החלטה סופית להטיל קנס, לפי העניין"; (ה) בסעיף קטן (ה)(1), בכל מקום אחרי "העבירות" יבוא "או הפרות התעבורה"; (17) בסעיף 70 – (א) בפסקה (20), אחרי "או על תנאי הרישיון" יבוא "או עקב ביצוע הפרת תעבורה"; (ב) בפסקה (23)(א), אחרי "עבירות תעבורה" יבוא "או הפרות תעבורה"; (18) בסעיף 70א(ז), אחרי "לפי סעיף זה" יבוא "או קבע בית דין לתעבורה במשפטו של בעל רכב על הפרת תעבורה לפי סעיף זה", אחרי "רשאי בית המשפט" יבוא "או בית הדין לתעבורה, לפי העניין" ואחרי "ייתן לו בית המשפט" יבוא "או בית הדין לתעבורה, לפי העניין"; (19) בסעיף 77ד, בסעיף קטן (ב)(1), בסופו יבוא "או בשל החלטה סופית להטיל קנס שניתנה לגביו לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות"

ברקת שמאי: .

מיכל רשף: אני אסביר.

מיכל רשף: התיקון העקיף לפקודת התעבורה נעשה, כאשר בכל מקום שבו העבירות שאליהן מתייחסת הפקודה הן עבירות שמוצע להעבירן להיות הפרות מינהליות, למעשה התאמנו את החוק.

מיכל רשף: מרבית התיקונים, כפי ששמתם לב, אנחנו אומרים עבירת תעבורה או הפרת תעבורה; החלטת בית משפט או החלטת בית הדין.

מיכל רשף: כלומר, משעה שיש לנו מנגנון חדש של הפרות תעבורה, מרבית השינויים נועדו להתאים את זה כך, שבמקרים המתאימים, כאשר מדובר בדברים שהיום הם בבררות משפט, ואמורים להיות הפרות תעבורה, זה יתייחס הן לאפשרות שזה פלילי, נוכח האפשרות במקרים המתאימים להגיש כתב אישום, והן לאפשרות שזה ידון ויוחלט בהליך המינהלי, בהתאם להצעת החוק.

מיכל רשף: מרבית התיקונים, כאמור, הם טכניים יחסית, ואני אעבור בקצרה על חלק מהדברים כדי להסביר.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיף 12א, מדובר בהוראות שנוגעות לנהג חדש.

מיכל רשף: סעיף ב(2) היום מתייחס למצב שבו לנהג חדש נמסרה הודעת תשלום קנס, כמשמעותה בסעיף 228 לחוק סדר הדין הפלילי, מן העבירות המפורטות בתוספת השלישית.

מיכל רשף: העבירות המפורטות בתוספת השלישית הן פקודת התעבורה, ואת כולן מוצע להעבירן להצעת החוק הנוכחית, שיהיו הפרות מינהליות.

מיכל רשף: לכן, הודעת תשלום קנס לפי חוק סדר הדין הפלילי אינה רלוונטית יותר.

מיכל רשף: משכך, אנחנו מציעים להחליף את הסעיף הזה.

מיכל רשף: בגלל שמוצעת תכולה מדורגת להוראות הצעת החוק, כך שלא כל העבירות יעברו בבת אחת להיות הפרות, אלא בשתי פעימות, לעניין הסעיף הזה מוצע ספציפית, נוכח שיחול כהוראת שעה בתקופת הביניים שבה יהיו לנו במקביל גם הפרות מינהליות, וגם עבירות קנס, הודעת קנס כמשמעותה בסעיף 228.

מיכל רשף: כאמור, זה בגלל שכל העבירות בתוספת השלישית צפויות לעבור למסלול החדש.

ינון אזולאי: לא הבנתי איך שניהם יחולו באותו זמן בהוראת השעה.

מיכל רשף: כיום הניסוח אומר שנמסרה לנהג חדש הודעת תשלום קנס, כמשמעותה בסעיף 228 לחוק סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: זה התייחס לשתי האפשרויות: נמסרה לנהג חדש הודעת תשלום קנס, כמשמעותה בסעיף 228, או הודעה על החלטה להטיל קנס בשל הפרת תעבורה.

מיכל רשף: כלומר, שני המסלולים האלה יהיו במקביל.

איתי עצמון: החוק הזה קובע את הסיווג.

איתי עצמון: בהמשך תראו תוספת שבה מפורטות כל עבירות התעבורה, שיהפכו להיות הפרות תעבורה.

אורי מקלב: אנחנו לא כל כך בקיאים בזה, משום שבשנים האחרונות יש לנו רכב ליסינג, אבל עוזריי לחשו לי מה המשמעות לגבי הביטוח, על מחיר הביטוח.

ברקת שמאי: השאלה אם מפעילים את הביטוח.

ברקת שמאי: אנחנו לא מומחים לענייני ביטוח.

אורי מקלב: תעריף הביטוח נקבע היום לפי מספר העבירות שעשית.

מיכאל ביטון: תאונות.

אורי מקלב: אני גם זכרתי תאונות, ואומרים לי שגם עבירות תנועה.

מיכאל ביטון: ספק אם הביטוח יודע על עבירות, אלא אם כן האדם מדווח באופן עצמאי.

מיכאל ביטון: אין לו מידע כזה.

ברקת שמאי: זה לא התחום שלנו.

מיכל רשף: לדעתי, זה מסוג הדברים שמוסדרים בחוזר המאוחד של המפקח על הביטוח.

מיכל רשף: שם באמת יש הוראות גם לביטוח חובה, דברים שאפשר להתחשב בהם כדי להשלים.

מיכל רשף: יכול להיות שיידרש לעשות את ההתאמות האלה, בשים לב לדברים האלה.

מיכל רשף: אני מסתייגת, כי זה לא משהו שמוסדר היום מכוח פקודת התעבורה אלא מכוח הוראות אחרות.

מיכאל ביטון: ביטוח חובה יש לו מדרגות אגרה לפי שווי הרכב.

מיכאל ביטון: לא שמעתי שזה קשור לעבירות.

אורי מקלב: אני חושב שיש קשר לנקודות.

מיכל רשף: סעיף 25 לפקודת התעבורה נוגע בסמכויות שופט תעבורה, ואלה סמכויות של בית הדין לתעבורה.

מיכל רשף: אנחנו מתאימים את זה כאן להוראות המוצעות בהצעת החוק, כך שבית הדין לתעבורה יוסמך לדון גם בערעורים ובבקשות רשות ערעור על החלטות בית הדין לתעבורה.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסעיפים 27 ו-27 רבתי למיניהם, מדובר בהוראות פרטניות הנוגעות לראיות, ולחזקות שחלות בהליכים שנוגעים לתעבורה.

מיכל רשף: אנחנו מציעים להחיל את אותן ראיות ואותן חזקות גם בפני בית הדין, עם אותו רציונל.

מיכל רשף: כלומר, אלה חזקות וראיות שקיימות גם כיום בהליך הפלילי בפני בית המשפט, ואנחנו מציעים להחילן גם בהליך המינהלי.

מיכל רשף: באופן כללי, בהליך המינהלי הוראות הקבילות הן הוראות קצת שונות.

מיכל רשף: למשל, חוק בתי דין מינהליים, סעיף 21, מתייחס לכך שלא יחולו דיני הראיות, פרט לדיני הראיות בנוגע לראיות חסויות.

מיכל רשף: למען הסר ספק, ובשים לב לכך שמדובר, כאמור, בהוראות שחלות גם כיום, אנחנו מציעים את התיקונים האלה, שיבהירו שיחולו גם בהליך החדש.

מיכל רשף: סעיף 27 זה הודעה בכתב ודוח בוחן; 27א רבתי נוגע לצילום רכב כראיה קבילה; סעיף 27א1 זה הסעיף של האכיפה על ידי רשויות מקומיות.

מיכל רשף: אני מזכירה שהתייחסנו אליו כשדיברנו על הסמכת פקחים של רשויות מקומיות; סעיף 27ב רבתי נוגע לאחריות בעל רכב; סעיף 27ב1 רבתי נוגע לאחריות הבעלים של בעל חיים או המחזיק בו; סעיף 27ג רבתי הוא לעניין טכנוגרף; 27ד נוגע לרשומה אלקטרונית כראיה קבילה.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך.

ברקת שמאי: תיקון פקודת המשטרה 38.

ברקת שמאי: בפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל"א-1971 , בסעיף 5(3), בסופו יבוא "וכן על הפרות תעבורה כהגדרתן בחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021".

ברקת שמאי: תיקון חוק סדר הדין הפלילי 39.

ברקת שמאי: בחוק סדר הדין הפלילי, בסעיף 225א – (1) בסעיף קטן (א1), פסקה 2– תימחק; (2) בסעיף קטן (א2), במקום "בפסקאות (1) ו-(2) יבוא "בפסקה (1)", והמילים "או הודעת תשלום קנס" – יימחקו; (3) בסעיף קטן (א3), ההגדרה "רכב חדש" – תימחק.

ברקת שמאי: תיקון חוק בתי המשפט 40.

ברקת שמאי: בחוק בתי המשפט – (1) בסעיף 37(ב)(4), אחרי "שאינן פשעים" יבוא "או לעניין הפרות תעבורה מינהליות כאמור באותו סעיף"; (2) בסעיף 55, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בית משפט לעניינים מקומיים ידון בערעורים על החלטה סופית של בית דין לתעבורה, או על החלטה אחרת של בית דין כאמור אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט לעניינים מקומיים, בעניין קנס בשל הפרת תעבורה שהטיל מפקח שהוא פקח או עובד רשות מקומית, כאמור בסעיף 24(ג) לחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021.

ברקת שמאי: "

מיכל רשף: סעיף 38 מדבר על תפקידי המשטרה, ובשים לב למה שמוצע כאן להסמיך שוטרים לאכוף גם הפרות תעבורה, אנחנו מציעים להוסיף גם, כחלק מהתפקידים שלהם, התייחסות לאכיפה של הפרות תעבורה, כמוצע בהצעת החוק הנוכחית.

מיכל רשף: בכל הנוגע לתיקון סדר הדין הפלילי, אגב הבחינה של הוראות החוק הנוכחיות, ראינו שיש היום הוראה שקבועה בחסד"פ ואינה רלוונטית יותר, וזאת הפסקה שאנחנו מציעים למחוק.

מיכל רשף: היא מתייחסת לתקופת המצאה מיוחדת, אם מדובר ברכב חדש או ברכב מסוג שקבע שר התחבורה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

מיכל רשף: ראינו שהלכה למעשה, אין צורך בסעיף הזה יותר, וגם לא נקבעו רכבים מסוגים מיוחדים שדורשים המצאה מסוג אחר.

מיכל רשף: לכן, כמו שלא הצענו לקבוע את ההוראה הזאת במסגרת החוק שלנו, אנחנו מציעים למחוק את זה מחוק סדר הדין הפלילי, כי מדובר בהוראה שאין בה צורך יותר.

מיכל רשף: בכל הנוגע לתיקון חוק בתי המשפט, מוצע להתאים את הסמכויות בהתאם לסמכויות שאנחנו מציעים בחוק הזה לעניין מנגנוני הערעור.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסמכות גם לעניין של בית משפט שלום, גם לעניין של סמכות בית משפט לעניינים מקומיים.

מיכל רשף: כאמור, זה נועד להשלים את מנגנוני הערעור שאותם כבר הקראנו ודיברנו קודם לכן.

ברקת שמאי: תיקון חוק בתי דין מינהליים 41.

ברקת שמאי: בחוק בתי דין מינהליים – (1) בסעיף 4 – (א) בסעיף קטן (א), אחרי "בתוספת" יבוא "הראשונה"; (ב) בסעיף קטן (ב) אחרי "התוספת" יבוא "הראשונה"; (2) בסעיף 14, סעיף קטן (ב) – בטל; (3) אחרי סעיף 14 יבוא: "אחראי על בירור תלונות 14א.

ברקת שמאי: (א) שר המשפטים ימנה, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, שופט של בית משפט מחוזי או שופט של בית המשפט העליון, בדימוס, לאחראי על בירור תלונות על התנהגות חברי בית דין המנוי בתוספת השנייה, במסגרת מילוי תפקידם, לרבות תלונות לעניין דרך ניהול הליכים על ידם (בחוק זה – אחראי על בירור תלונות).

ברקת שמאי: (ב) שר המשפטים, בהתייעצות עם השר הממונה על ביצוע החיקוק שמכוחו מונו חברי בית הדין, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות את התוספת השנייה.

ברקת שמאי: (ג) הוגשה תלונה על חבר בית דין כאמור בסעיף קטן (א) (בחוק זה – נילון) והחליט האחראי על בירור תלונות לברר את התלונה, יודיע על כך לנילון וכן לראש בית הדין שבו מכהן הנילון וייתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו.

ברקת שמאי: (ד) הוגשה תלונה והיה למנהל הכללי של המשרד הממונה על ביצוע החיקוק שמכוחו מוקם בית הדין אשר בו מכהן הנילון יסוד סביר להניח שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההתנהגות שלגביה הוגשה התלונה, הנילון אינו ראוי לכהן כחבר בית דין, רשאי הוא להשעותו מתפקידו כאמור; אולם לא יעשה כן המנהל הכללי אלא לאחר שקיבל את עמדת ראש בית הדין שבו מכהן הנילון ועמדת האחראי על בירור תלונות, ולאחר שנתן לנילון הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין.

ברקת שמאי: (ה) האחראי על בירור תלונות רשאי לברר את התלונה בכל דרך שימצא לנכון, והוא אינו כפוף לסדרי דין או לדיני ראיות.

ברקת שמאי: תוצאות בירור תלונה 14ב.

ברקת שמאי: (א) מצא האחראי על בירור תלונות שהתלונה הייתה מוצדקת ,יודיע על כך בכתב למתלונן, לנילון ולראש בית הדין שבו מכהן הנילון, בצירוף החלטתו; בהודעה כאמור רשאי האחראי על בירור תלונות לפרט את תמצית ממצאיו, כולם או חלקם, ואם העלה הבירור כי קיים ליקוי, רשאי הוא להצביע על הצורך בתיקונו ועל הדרך הראויה לכך.

ברקת שמאי: (ב) מצא האחראי על בירור תלונות שהתלונה הייתה מוצדקת, רשאית הרשות הממנה, לפי המלצת האחראי על בירור תלונות, לתת לנילון נזיפה או התראה, להעבירו מכהונתו, להתלות את מינויו עד לקיום תנאים שיורה עליהם או להמליץ שלא להאריך את כהונתו; היה מינוי חבר בית הדין כאמור מותנה בהמלצה או בבחירה של ועדה שהוקמה לפי דין, תובא בפני הרשות הממנה, לצד המלצת האחראי על בירור תלונות, גם עמדת הוועדה לעניין זה.

ברקת שמאי: (ג) מצא האחראי על בירור תלונות שהתלונה לא הייתה מוצדקת, יודיע על כך בכתב למנויים בסעיף קטן (א) ורשאי הוא לפרט להם את תמצית ממצאיו.

ברקת שמאי: (ד) התקבלה הודעה על צורך בתיקון ליקוי כאמור בסעיף קטן (א), יודיע הנילון או ראש בית הדין שבו מכהן הנילון, לאחראי על בירור תלונות, על הצעדים שננקטו לתיקון הליקוי; לא התקבלה הודעה בתוך זמן סביר או שההודעה אינה מניחה את דעתו של האחראי על בירור תלונות, רשאי הוא להביא את העניין לפני השר הממונה על המשרד שמכוחו מוקם בית הדין שבו מכהן הנילון.

ברקת שמאי: חובת סודיות 14ג.

ברקת שמאי: (א) האחראי על בירור תלונות וכל אדם אחר שבעזרתו מבצע האחראי את תפקידיו, חייבים לשמור בסוד כל ידיעה שהגיעה אליהם עקב עבודתם, לא לעשות בה שימוש ולא לגלותה לאחר, אלא לשם ביצוע תפקידיהם לפי חוק זה; האחראי על בירור תלונות וכל אדם אחר כאמור יחתמו על כתב שמירה על סודיות עם תחילת עבודתם.

ברקת שמאי: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאים שר המשפטים או השר הממונה על ביצוע החיקוק שמכוחו מוקם בית דין, לפי העניין, וכן ראש בית הדין המפורט בתוספת השנייה, לקבל לידיהם, לפי דרישתם, עותק מכל חומר או מידע המצוי אצל האחראי על בירור תלונות שהושג במסגרת פעילותו, ואולם חומר או מידע לגבי תלונה מסוימת יימסר לאחר שהטיפול בה הסתיים.

ברקת שמאי: (ג) האחראי על בירור תלונות רשאי לפרסם את החלטותיו, בלא ציון שמו של הנילון ופרטים מזהים אחרים, אם מצא שקיים עניין ציבורי המצדיק את הפגיעה בפרטיות הכרוכה בכך ולאחר שניתנה למי שעלול להיפגע מהפרסום הזדמנות לטעון את טענותיו.

ברקת שמאי: החלת הוראות מחוק נציב תלונות הציבור על שופטים 14ד.

ברקת שמאי: בעניין שלא הוסדר בפרק זה, רשאי האחראי על בירור תלונות לנהוג לפי הוראות חוק נציב תלונות הציבור על שופטים, התשס"ב-2002, בשינויים המחויבים, אם אין בכך דבר שאינו מתיישב עם פרק זה או עם מהות התפקיד."; (4) בסעיף 53, אחרי "בתוספת" יבוא "הראשונה"; (5) בתוספת – (א) בכותרת, במקום "תוספת" יבוא "תוספת ראשונה"; (ב) בסופה יבוא: "30.

ברקת שמאי: בית דין לתעבורה לפי סעיף 12 לחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021"; (6) אחרי התוספת הראשונה יבוא: "תוספת שנייה (סעיף 14א) (1) בית דין לתעבורה לפי סעיף 12 לחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021; (2) ועדת ערר לפי סעיף 12 לחוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020; (3) ועדת ערר לפי סעיף 21 לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף-2020;

מיכל רשף: אני מסבירה את כל התיקון, ובעצם מדובר בתיקון עקיף לחוק בתי דין מינהליים.

איתי עצמון: אני חושב שהתיקון הזה דורש הסבר משמעותי, מכיוון שלא מדובר רק על החלה של הוראות החוק לגבי בית הדין לתעבורה שיוקם כאן, אלא על הסדר רחב יותר.

מיכל רשף: אני אבקש להבחין בין שני תיקונים שמוצעים במסגרת הסעיף: התיקון הראשון, והוא תיקון נקודתי יחסית, הוא להוסיף לתוספת לחוק גם את החוק הנוכחי שלנו, את בית הדין לתעבורה שמוקם לפי הצעת החוק הנוכחית.

מיכל רשף: התיקון העקרוני יותר נוגע לסמכותו של אחראי על בירור תלונות, וכמו שציין היועץ המשפטי, מדובר בתיקון רחב יותר.

מיכל רשף: כפי שציינתי קודם, כשהתייחסתי לבית הדין, אחד הדברים שאנחנו רוצים כשאנחנו מקימים בתי דין מינהליים, זה את העצמאות השיפוטית.

מיכל רשף: זה בעצם העיקרון שקבוע כבר בסעיף 3 לחוק בתי דין מינהליים, ונועד להבטיח את עצמאותם.

מיכל רשף: כיום אין לנו גורם מקביל לנציב בירור תלונות על שופטים, כלומר, אם יש את חוק נציב תלונות הציבור על שופטים, ומכוחו יש גורם עצמאי שבוחן איזה תלונות מוגשות על שופטים, אין איזשהו גורם מקביל, כאשר מדובר בדיינים, כלומר בגורמים שיפוטיים שיושבים בבתי דין מינהליים.

מיכל רשף: מטרת התיקון הזה היא ליצור איזושהי פונקציה מקבילה, כשמדובר בגורם מאוד בכיר, של שופט בית משפט מחוזי או שופט עליון בדימוס, שיהווה מעין ערכאה או גורם עצמאי, שיוסמך לדון באותן תלונות.

מיכל רשף: היום אין גורם שאמון על כך, וזה מעלה איזשהו קושי תפעולי, ולא ברור מי הגורם שאמון לדון בדברים האלה.

מיכל רשף: אני מזכירה שאנחנו רוצים ליצור ערכאה עצמאית, ואם אנחנו מביאים את התלונות האלה לבירור אצל מנכ"ל משרד או אצל גורמים אחרים, כשהמדינה היא צד בפני ההליכים האלה, זה יוצר מתח מסוים.

מיכל רשף: המטרה היא ליצור גורם עצמאי, שיהיה האותוריטה והסמכות לדון בדברים האלה.

מיכל רשף: הסעיף זה גם נועד להחליף את סעיף 14 לחוק בתי דין מינהליים, שמדבר על הפסקת כהונה.

מיכל רשף: סעיף 14(ב) מתייחס לסמכות להעביר מכהונה, במקרים של הרשעה שיש עימה קלון.

מיכל רשף: זה סעיף שדה פקטו אין בו היום שימוש, והסעיף הזה נועד להחליף אותו, וליצור מנגנון מובנה יותר, ברור יותר, וגם יאפשר מענה לקושי שעולה בפועל.

מיכל רשף: אני אדגיש שהוראות החוק הזה מבוססות על חוק נציב תלונות הציבור על שופטים, וכן גם על סעיף 3ד לחוק הוצאה לפועל, שגם הוא קובע מנגנון של אחראי על בירור תלונות.

מיכל רשף: הסעיף קובע את הפרוצדורה שיש, פחות או יותר, הוא מעגן את הסנקציות, כלומר מה הנפקות של זה שמצאנו תלונה מוצדקת, ועוד הוראות משמעותיות שחשבנו שנכון לעגן, כגון חובת הסודיות.

מיכל רשף: זה גם דבר שחשבנו שמהותי לקבוע במסגרת החוק, וסעיף כללי שמדבר על החלת הוראות מחוק נציבות תלונות הציבור על שופטים.

מיכל רשף: אחראי על בירור תלונות בחוק הוצאה לפועל, שם מדובר בסעיף הרבה יותר רזה, אבל פה, מכיוון שמדובר בהסדר רוחבי, ויש גם אפשרות להרחיב אותו לגבי ועדות ובתי דין נוספים, חשבנו שנכון לקבוע הסדר יותר מלא.

מיכל רשף: גם בחוק הוצאה לפועל, לומדים על סמכות האחראי שם מחוק נציב תלונות השופטים.

מיכל רשף: זאת גם הייתה פסיקה של בית המשפט העליון, שכבר עושה את ההיקש הזה, וגם קובעת באופן מפורש.

מיכל רשף: חשבנו שפה, כדי ליצור איזושהי ודאות ולהסדיר את הסמכויות, נכון לקבוע את ההוראה הזאת באופן מפורש.

אורי מקלב: תהיה כתובת מיוחדת לקבל תלונות?

מיכאל ביטון: מקלב, אנחנו רוצים לסיים את ההקראה בשעה שמונה, לטובת כלל הציבור.

אורי מקלב: עוד היום גדול.

ינון אזולאי: אתה רוצה לעשות את זה בראשי תיבות?

ינון אזולאי: אתה יכול לסיים בשבע.

מיכאל ביטון: יש דבר כזה?

איתי עצמון: הסברת שההוראות האלה יחולו רק על שלושה בתי דין?

מיכל רשף: בשלב ראשון אנחנו אכן מציעים להחיל אותם רק על שלושה בתי דין, שהם גם בתי דין של משרד המשפטים.

מיכל רשף: זה חלק ממהלך רחב יותר של משרד המשפטים, להסדיר את בתי הדין המינהליים, כולל הקמת מינהלת בתי דין מינהליים, שתהווה גוף מטה מתכלל.

מיכל רשף: לאחר שהחוק הזה יעבור, הכוונה היא לעשות פנייה מרוכזת לשאר בתי הדין, ולהרחיב את הסמכות של האחראי על בירור תלונות, בשים לב למגבלות ולעובדה שאנחנו מדברים בתיקון עקיף במסגרת חוק.

מיכל רשף: לא עשינו את זה אגב החוק הזה, אבל אני מסבה את תשומת ליבכם גם לסעיף 14א(ב), שמדבר גם על אופן עדכון התוספת השנייה.

מיכל רשף: אכן, הכוונה בהמשך היא להמשיך לבחון ולהרחיב את הסמכות.

מיכל רשף: כאמור, זה צורך שגם מאוד עולה מהשטח.

אביגל כספי: כמה הערות שהיו לנו.

אביגל כספי: ראשית, סעיף 14(ד) מכיל באופן כללי את ההוראות מחוק נציב תלונות הציבור על שופטים, אבל הוא כותב:

אביגל כספי: בכל עניין שלא הוסדר בפרק זה, במסגרת סמכויותיו של האחראי על בירור תלונות.

אביגל כספי: אין את כל החלק של תחילת החוק, שעוסק בשאלה איך ממנים את אותו אחראי על בירור תלונות.

אביגל כספי: כתוב: שר המשפטים ימנה, אבל לא מוסדר מתי תום הכהונה, איך מעבירים מכהונה, השעיה, איחוד משרה וכולי.

אביגל כספי: אלה הוראות שלא קיימות ביחס לאחראי על בירור תלונות.

אביגל כספי: היינו רוצים הסבר לגבי משהו חדשני שמופיע כאן ולא מופיע בחוק נציב קבילות על שופטים, וזאת הסמכות שמופנית למנכ"ל המשרד ביחס להשעיה.

אביגל כספי: האחראי על בירור תלונות צריך להעביר את עמדתו, ולא ממש מברר את התלונה עצמה, כמו בתוצאות בירור תלונה.

אביגל כספי: כמו כן, עוד פירוט לגבי פרסום החלטות, איך זה הולך בנציבות קבילות השופטים ואיך זה מוסדר פה ב-14(ג)(ג).

מיכל רשף: ראשית, בכל הנוגע להוראות על מינוי של האחראי על בירור התלונות עצמו, הצענו לקבוע ששר המשפטים ימנה בהסכמת נשיאת בית המשפט העליון שופט של בית משפט מחוזי או שופט של בית המשפט העליון בדימוס.

מיכל רשף: אנחנו קובעים פה מינוי בהסכמה על ידי שני גורמים מאוד מאוד בכירים, והכשירות גם מעוגנת במסגרת החוק הזה.

מיכל רשף: במובן הזה, זה מחליף את סעיף 3 בכל הנוגע לכשירות הנציב.

מיכל רשף: יש סעיפים אחרים שסברנו, שאין צורך לקבוע אותם, למשל עניין ממלא מקום.

מיכל רשף: יש הוראות כלליות שמדברות על האפשרות למנות ממלא מקום.

מיכל רשף: מועד הבחירה – שם הייתה איזושהי קציבה מתי בדיוק צריך למנות, ונראה לנו שזה לא נדרש בהצעת חוק מסוג כזה, וגם משך כהונה.

מיכל רשף: בסוף יש כללים כלליים שחלים על מינויים, וחשבנו שבתפקיד הזה לא נדרש לקבוע את כל הדברים האלה.

מיכל רשף: אני מדגישה שבחוק נציב תלונות הציבור על שופטים, מדובר בהקמת יחידה שלמה.

מיכל רשף: פה אנחנו לא קובעים מנגנון שהוא באותו היקף, ולכן זה לא נדרש לטעמנו.

מיכל רשף: אם יש דברים פרטניים שנראה לוועדה שחסרים, כמובן אפשר לשקול את זה, אבל אנחנו חשבנו שזה מספיק.

מיכל רשף: בשים לב לכשירות של הגורם שאנחנו מציעים למנות, חשבנו שיש בזה מספיק בשר ומעמד.

מיכל רשף: בכל הנוגע לסמכות ההשעיה, שזאת סמכות שמוסדרת בסעיף 14א(ד), מדובר על מקרה שהוא מאוד מאוד חריג, כלומר ככל שבאמת עולה מצב, שרואים מהתלונה איזשהו צורך מיידי.

מיכל רשף: אני מזכירה שדיינים הם גורמים שיש להם סמכויות שיפוטיות, והם דנים בעררים של אנשים שבאים בפניהם בהליך משפטי.

מיכל רשף: אנחנו נותנים להם הרבה סמכויות, ולכן נכון ליצור את המקרים האלה במקרים מאוד מאוד חריגים, כשאנחנו רואים שצריך מענה מיידי.

מיכל רשף: המחשבה לתת את זה למנכ"ל הייתה מעין סעד זמני או איזשהו צו ביניים, כי ההבנה שהאחראי על בירור תלונות לא בהכרח יספיק לברר את התלונה לגופה.

מיכל רשף: באותם מקרים חריגים חשבנו שנכון לאפשר את האפשרות לאיזשהו מענה מיידי, ובמקביל, כמובן, ימשיך ההליך המלא, כולל הבירור עם כל מה שכרוך בכך.

מיכל רשף: אם זה כרוך בשמיעת גורמים נוספים, ולראות איזשהן חקירות, ראיות, את מי שהגיש את התלונה, את הדיין הנילון, את ראש בית הדין אם יש צורך.

מיכל רשף: אנחנו מדברים על מקרה שצריך בו מענה מיידי.

מיכל רשף: גם בנוגע לעובד מדינה, יש סמכות כזאת שנתונה לנציב שירות המדינה, והיא גם סמכות לאפשר השעיה.

ינון אזולאי: מנכ"ל משרד הוא לא נציב שירות המדינה.

ינון אזולאי: מנכ"ל משרד זה משרת אמון, איש פוליטי, לעומת נציב שירות המדינה.

ינון אזולאי: את נכנסת פה למקום קצת יותר צר.

מיכל רשף: נכון.

מיכל רשף: ניסינו לחשוב מי הגורם שיכול לקבל את ההחלטה, וחשבנו שמדובר במקרה שיכול להיות בו גם צורך ניהולי שיעלה.

מיכל רשף: זה כן חלק מהייחוד של בתי הדין, אבל אני מסבה את תשומת הלב לאיזונים.

מיכל רשף: במסגרת הסעיף מוצע לקבוע, שהוא לא יעשה את זה, אלא לאחר שקיבל את עמדת ראש בית הדין ושל האחראי על בירור תלונות, ולאחר שניתנה לנילון הזדמנות לטעון את טענותיו.

מיכל רשף: בהקשר הזה קבענו את הצורך לקבל התייחסות של שני הגורמים האלה, מתוך מחשבה שהוא יצור את האיזון.

מיכל רשף: אני מדגישה שוב, שמדובר בסמכות באותם מקרים חריגים, אחרת זה יחייב את בירור התלונה לגופה, דבר שיכול לקחת זמן.

מיכל רשף: בסוף, חשבנו על אותם אנשים שבאים בפני אותו דיין באותה תקופה.

ינון אזולאי: בסעיף 14א(א), למה צריכה להיות הסכמת נשיא בית המשפט העליון, ולא התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון?

תמר שטיינר: זה נהוג.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיפים 42 עד 44, ואחרי זה עד הסוף.

מיכל רשף: אני רק אציין שבכל הנוגע לתוספת, זה צריך להיות 31 ולא 30, מכיוון שבינתיים היה תיקון אחר לחוק בתי הדין.

תמר שטיינר: תיקון חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב 42.

תמר שטיינר: בחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע"ו-2016 – (1) בסעיף 2 – (א) אחרי ההגדרה "הנדסאי" ו"טכנאי מוסמך" יבוא: "החלטה סופית להטיל קנס", "החלטה להטיל קנס", "הפרת תעבורה" – כהגדרתן בחוק הפרות תעבורה מינהליות;"; (ב) אחרי ההגדרה "חוק הגנת הצרכן" יבוא: "חוק הפרות תעבורה מינהליות" – חוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021;"; (2) בסעיף 8 – (א) במקום "התנאים לקבלת הרישיון," יבוא "התנאים לקבלת הרישיון, בהתקיים אחד מאלה:"; (ב) הסיפה החל במילים "אם המבקש הורשע" תסומן כפסקה (1), ובה במקום "לטעון את טענותיו" יבוא "לטעון את טענותיו;"; (ג) אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) אם ניתנה לגבי המבקש החלטה סופית להטיל קנס לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות בשל הפרת תעבורה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק במתן שירות רכב או במקצוע בענף הרכב שלגביו ביקש את הרישיון, או שניתנה לגביו החלטה להטיל קנס לפי החוק האמור והוגש ערר על ההחלטה או ערעור על ההחלטה בערר כאמור, וטרם ניתנו בהם החלטה סופית או פסק דין סופי, לפי העניין, ובלבד שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו.

תמר שטיינר: "; (3) בסעיף 10(א), אחרי פסקה (7) יבוא: "(7א) ניתנה לגביו החלטה סופית להטיל קנס לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות בשל הפרת תעבורה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק במתן שירות רכב או במקצוע בענף הרכב שלגביו ניתן לו הרישיון, או שניתנה לגביו החלטה להטיל קנס לפי החוק האמור והוגש ערר על ההחלטה או ערעור על ההחלטה בערר כאמור, וטרם ניתנו בהם החלטה סופית או פסק דין סופי, לפי העניין;".

איתי עצמון: אני רוצה לעצור אותך ולשאול לגבי התיקון הזה.

איתי עצמון: אתם משווים את המעמד של עבירות פליליות ועבירות משמעת להפרות התעבורה, ככל שמדובר בהחלטה על ביטול רישיון, התליה, הגבלה או סירוב לחדש.

איתי עצמון: כלומר, אלה עילות שקיימות היום בחוק הרישוי, לגבי שורה ארוכה של רישיונות, הן לפעילויות בתחום הרכב והן לעיסוק?

איתי עצמון: כלומר, יחידים שעוסקים במקצועות בענף הרכב.

איתי עצמון: רציתי לדעת האם זאת תהיה תחילתה של איזושהי מגמה בחקיקה, לראות את הפרות התעבורה באותו מישור, כמו עבירות פליליות.

איתי עצמון: אנחנו מכירים את המודל הרגיל בחקיקה, כאשר בסעיפים אלה, שחוזרים על עצמם – ביטול רישיון, התליה, הגבלה או אי חידוש – מתחשבים בדרך כלל בעבירות פליליות, שמפאת מהותן, חומרתן או נסיבותיהן לא ראוי, למשל, שאותו גוף יחזיק ברישיון וכולי.

מיכל רשף: צריך לשים לב לקשר הענייני שיש לנו.

מיכל רשף: אני מסכימה שלא בכל מקרה צריך להתחשב בהפרות מינהליות כשאני באה לתת רישיון או איזשהו רישוי, אבל פה ספציפית אנחנו מדברים על רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב.

מיכל רשף: משכך, ובהתאם לקשר ענייני שקיים, חשבנו שזה שיקול רלוונטי.

מיכל רשף: אני אגיד שזה תואם את המלצות הצוות הבין-משרדי, שעל בסיס המלצותיו מבוססת גם הצעת החוק.

מיכל רשף: ישבו שם ברשות שני נשיאי שלום, וגם הם המליצו שהפרות תעבורה ייחשבו לעניין רישוי ומקצועות תעבורתיים.

מיכל רשף: כאמור, זה נוכח הקשר הענייני.

מיכל רשף: לא מדובר פה במגמה שהיא בהכרח רחבה, אלא ספציפית בהקשרים האלה.

איתי עצמון: אני מבין.

איתי עצמון: אני מכיר עוד כמה דברי חקיקה, שנוגעים לענייני תחבורה יבשתית ויש בהם סעיפים דומים.

איתי עצמון: שם לא החלתם את ההוראות האלה.

מיכל רשף: החלנו את זה במרבית המקרים.

מיכל רשף: ככל שיש מקרים נוספים שפספסנו, ואתה חושב שהם רלוונטיים - - -

איתי עצמון: יש.

איתי עצמון: לצערי, בגלל לוחות הזמנים לא הספקנו לבדוק, אבל יש עוד.

מיכל רשף: - - - גם בפקודת התעבורה, גם בכל הנוגע לפקחים שעוסקים ספציפית בנושאים האלה.

מיכל רשף: אני מזכירה שיצא לנו להתחשב בזה, וגם במסגרת החוק הזה.

תמר שטיינר: תיקון חוק לייעול הפיקוח והאכיפה 43.

תמר שטיינר: בחוק לייעול הפיקוח והאכיפה – (1) בסעיף 1 – (א) אחרי ההגדרה "דרך" יבוא: "החלטה להטיל קנס", "החלטה סופית להטיל קנס", , "הפרת תעבורה" – כהגדרתן בחוק הפרות תעבורה מינהליות;"; (ב) אחרי ההגדרה "ועדת הכלכלה" יבוא: ""חוק הפרות תעבורה מינהליות" – חוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב-2021;"; (2) בסעיף 3(ב), אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לא ניתנה לגביו החלטה סופית להטיל קנס בשל הפרת תעבורה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת היועץ המשפטי של הרשות המקומית, לשמש כפקח, או לא הוגש ערר על החלטה להטיל קנס לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות או ערעור על ההחלטה בערר כאמור, וטרם ניתנו החלטה סופית או פסק דין סופי, לפי העניין, , בעניינו;"; (3) אחרי סעיף 9 יבוא: "עבירת תעבורה המהווה הפרת תעבורה 9א.

תמר שטיינר: הייתה עבירת תעבורה הפרת תעבורה לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות, יהיה פקח רשאי להטיל על אדם קנס בשל הפרת התעבורה אם היה לו יסוד סביר להניח כי אותו אדם ביצע הפרה כאמור, והכול בהתאם להוראות לפי חוק הפרות תעבורה מינהליות.

תמר שטיינר: " תיקון חוק מרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 19 והוראת שעה) 44.

תמר שטיינר: בחוק מרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 19 והוראת שעה), התשע"ח-2018 , בסעיף 16(א)(1)(ב), בפסקה (16א) להגדרה "חוב" שבסעיף 1 לחוק המרכז לגביית קנסות המובאת בו, במקום "קנס מינהלי" יבוא "קנס מינהלי, קנס בשל הפרת תעבורה לפי חוק הפרות תעבורה מנהליות, התשפ"ב-2021 וכן הוצאות שפסק בית דין לתעבורה לפי החוק האמור", במקום "לגבותו" יבוא "לגבותם" ובמקום "לא ייגבה הקנס" יבוא "לא ייגבו הקנס או ההוצאות כאמור".

איתי עצמון: תסבירו בקצרה את שני התיקונים העקיפים.

מיכל רשף: התיקון המוצע לחוק לייעול הפיקוח והאכיפה תואם את סעיף 27 להצעת החוק, שמדבר על הסמכת פקחים של רשויות מקומיות לאכוף גם הפרות מינהליות.

מיכל רשף: למעשה, הסעיפים האלה נועדו להשלים את אותן הוראות של הצעת החוק שלנו.

מיכל רשף: כחלק מבחינת כשירותם של הפקחים הכנסנו גם התחשבות בהפרות תעבורה, והתייחסתי לדברים קודם לכן.

מיכל רשף: בכל הנוגע לחוק למרכז לגביית קנסות, הוראת השעה קובעת אפשרות של רשות מקומית להסמיך את המרכז לגביית קנסות לגבות חובות, שחבים לרשות המקומית.

מיכל רשף: יש שם התייחסות לסוגים שונים של חוב, ובמסגרת אותה הוראת שעה, מוצע להתייחס גם לקנס בשל הפרת תעבורה.

מיכאל ביטון: נמשיך.

מיכל רשף: הסעיף הנוכחי הוא נוסח ששונה מהנוסח שהועבר לוועדה לפני הדיון, בעקבות הערו שהתקבלו מהייעוץ המשפטי לוועדה.

תמר שטיינר: פרק י"א: תחילה ותחולה בהדרגה, הוראות מעבר והוראת שעה תחילה ותחולה בהדרגה 45.

תמר שטיינר: (א) תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו, ובלבד שעד אותו מועד הותקנו תקנות לפי סעיף 69א לפקודת התעבורה, כנוסחו בסעיף 37(16) לחוק זה.

תמר שטיינר: לא הותקנו תקנות כאמור עד אותו מועד, או שוכנע שר המשפטים כי לא הושלמה היערכות להפעלת החוק, ידחה שר המשפטים בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את מועד התחילה בשתי תקופות נוספות, שלא יעלו על שישה חודשים בכל פעם.

איתי עצמון: אני רק אגיד בקצרה, שחשבנו שמועד תחילה של חוק צריך להיקבע בחקיקה ראשית בצורה מפורשת וברורה.

איתי עצמון: ככל שמבקשים אפשרות לדחות את המועד הזה, זה גם צריך להיות באישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: מכאן הנוסח שהוקרא עכשיו.

ינון אזולאי: זה יבוא בתיקון בחוק?

איתי עצמון: מה שהוצע במקור – אם תראו בנוסח שמונח בפניכם – תחילתו של חוק זה היא במועד שיקבע שר המשפטים בצו.

איתי עצמון: חשבנו שזה הסדר שהוא לא ראוי ולא נכון לקבוע אותו, מכיוון שתחילה של חקיקה ראשית, לא צריכה להיקבע בצו שקובע שר.

אורי מקלב: יש עוד דברים שצריכים להיות תלויים בכניסת החוק לתוקף?

אורי מקלב: רק נושא התקנות.

מיכל רשף: כמו שציינו קודם, יש גם תקנות חובה, למשל התקנות שנוגעות לדיונים במתכונת מקוונת או בהיוועדות חזותית.

מיכל רשף: גם שם יש תקנות חובה, וכתוב שזה בהוראות שיקבע השר.

מיכל רשף: ספציפית, התייחסנו לתקנות לפי סעיף 69א רבתי לפקודת התעבורה.

מיכל רשף: אלו תקנות התעבורה שקבועות כיום, והן קובעות את מנגנון הניקוד.

מיכל רשף: מכיוון שמדובר בנושא שהוא מאוד מהותי באכיפת דיני התעבורה היום, וחלק מרכזי מהמדיניות הקיימת, זה אכן נושא שחשבנו שנכון להתנות את כניסת החוק לתוקף בתיקון אותן תקנות.

מיכל רשף: נציין שאלה תקנות שהן לא בסמכות שר המשפטים אלא בסמכות שרת התחבורה.

איתי עצמון: בהסכמת שר המשפטים.

אורי מקלב: אם כל החלק הטכנולוגי לא יהיה מוכן, בקופת בחירות לא נותנים מכרזים - - -

מיכאל ביטון: החוק לא יוצא לדרך.

תמר שטיינר: הוא יהיה, חבר הכנסת מקלב, משרד המשפטים בהיערכות.

אורי מקלב: כבר היום אתם יודעים?

תמר שטיינר: כן, כן.

אורי מקלב: דובר על נקודות, וכותבים לי פה כיצד לחסוך במחיר ביטוח חובה לרכב – הכדור בידיים שלכם.

אורי מקלב: אם אין לכם היסטוריית תאונות, אם לא שללו את רישיונכם מסיבה כזאת או אחרת, אם לא צברתם נקודות בשל עבירות תנועה.

אורי מקלב: אם התנאים האלה נכונים למשך שנים רבות, הביטוח שלכם צפוי להיות נמוך.

מיכאל ביטון: זה ביטוח רשות.

אורי מקלב: ביטוח חובה.

מיכאל ביטון: זה ביטוח רכב, לא חובה.

אורי מקלב: הכותרת היא: מחיר ביטוח חובה לרכב.

מיכאל ביטון: זה משא ומתן עם חברות ביטוח.

מיכאל ביטון: ממשיכים.

תמר שטיינר: (ב) חוק זה יחול בהדרגה לגבי הפרות תעבורה, החל במועדים כמפורט להלן, לפי העניין: (1) לגבי הפרות תעבורה שדרגת הקנס שנקבעה לגביהן בחלק ב' לתוספת הראשונה היא א' עד ג', למעט הפרות תעבורה לפי תקנה 54 לתקנות התעבורה – במועד כאמור בסעיף קטן (א); (2) לגבי הפרות תעבורה שדרגת הקנס שנקבעה לגביהן בחלק ב' לתוספת הראשונה היא ד' עד ו' ולגבי הפרות תעבורה לפי תקנה 54 לתקנות התעבורה – בתום חצי שנה מהמועד כאמור בסעיף קטן (א).

מיכל רשף: אני אציין לגבי הסעיף הזה, שרק חלף ההתייחסות לדרגת הקנס א' עד ג', בשים לב לדיון שהיה בוועדת הכלכלה בצו התעבורה עבירות קנס.

מיכל רשף: שם הוסכם והוחלט לשנות את המתכונת של דרגת הקנס, וחלף זה להתייחס לסכום הקנס, ולקבוע בתוספת את הסכומים עצמם.

מיכל רשף: גם פה, נבקש לעשות את ההתאמה הזאת, כלומר להתייחס לסכום הקנס ולסכומים בפעימה הראשונה בין 100 ל-500, ובפעימה השנייה בין 750 ל-1,500.

מיכל רשף: כאמור, זה תואם את צו התעבורה שהוועדה החליטה עליו רק לאחרונה.

מיכל רשף: מנגנון התחילה שמוצע בסעיף קטן (ב), הוא מנגנון תחילה מדורג, על מנת לאפשר לבית הדין אפשרות להיערך, ולהעביר את התיקים אליו בהדרגה.

מיכל רשף: הכוונה היא להעביר לפי חומרה, כאשר בכל הנוגע לתקנה 54, מדובר בהפרות מהירות.

מיכל רשף: אלה תיקים שהם גם מורכבים יותר, וקיים יותר קושי לפצל בגלל הקשר הענייני שקיים בזה, בין מהירויות מסוג אחד למהירויות מסוג שונה.

מיכל רשף: לכן חשבנו שכל ההפרות האלה יעברו בפעימה השנייה בבת אחת, חלף הפיצול שלן בתקופת הביניים, בין ההליך המינהלי להליך הפלילי.

ינון אזולאי: למרות שגם בעבירות מהירות הוא מוזמן מיידית לבית המשפט, כשהוא עובר מהירות מסוימת.

מיכל רשף: זאת הזמנה לדין, וזה יישאר בכל מקרה, גם אחרי שכל הצעת החוק תיכנס לתוקף.

מיכל רשף: זה יישאר בכל מקרה.

מיכל רשף: כיום יש מהירויות בדרגות שונות מבחינת סכומי הקנסות – חלקן בדרגות הנמוכות יותר – 100 עד 500, וחלקן בדרגות הגבוהות יותר.

מיכל רשף: חשבנו שאותן לא נכון לפצל.

אורי מקלב: באווירה האינטימית שיש פה, אני רוצה לשתף אתכם בדברים שאנשים לא יודעים.

אורי מקלב: הילדים שלי אמרו לי בשבת על כביש גולדה מאיר, בדרכי לביתי.

אורי מקלב: לא ידעתי שהורידו את המהירות מ-70 ל-50.

אורי מקלב: הייתה תאונה קשה בערב שבת, ולא ידעתי על זה.

אורי מקלב: אני נוסע שם יום-יום.

אורי מקלב: דיברנו על כך שהירוק מתחלף מייד לאדום.

אורי מקלב: הילדים שלי הסבירו לי שבמהירות 70 יש איתות, ואם זה במהירות 50, אין איתות, והרמזור מתחלף מייד מירוק לאדום.

אורי מקלב: גם אלה דברים שהדור הצעיר יודע.

ינון אזולאי: בכביש ירושלים-תל אביב יש ארבעה נתיבים.

ינון אזולאי: באיזו מהירות מותר לנסוע?

אורי מקלב: 100.

ינון אזולאי: 90.

אורי מקלב: אולי תלוי באיזה חלקים.

ינון אזולאי: מתל אביב לירושלים, מלטרון עד הכניסה לירושלים.

ינון אזולאי: ארבעה נתיבים.

אורי מקלב: אני מראה לך כמה חוסר מודעות יש.

מיכאל ביטון: סיימתם את ההקראה, ידידיי?

מיכאל ביטון: תקריאו.

תמר שטיינר: הוראות מעבר 46.

תמר שטיינר: (א) עבירה של ברירת משפט כאמור בסעיף 228(א) לחוק סדר הפלילי המהווה הפרת תעבורה, שעבר אדם ערב תחולתו של חוק זה לגבי אותה הפרת תעבורה בהתאם להוראות סעיף 45(ב), לא יחולו לגביה הוראות חוק זה וימשיכו לחול לגביה ההוראות לפי חוק סדר הדין הפלילי ולפי פקודת התעבורה כנוסחן ערב המועד כאמור.

תמר שטיינר: (ב) כל עוד לא נקבעו הוראות לעניין נסיבות מחמירות הקשורות באדם שביצע הפרת תעבורה או בביצוע הפרת התעבורה, לפי סעיף 2(ב), יחולו הוראות אלה: (1) יראו בנסיבות המחמירות שנקבעו בהוראות בדבר נסיבות מחמירות של עבירות קנס, התשנ"ד-1993 , לפי סעיף 29(ב) לפקודת התעבורה, לעניין עבירות קנס לפי תקנה 44 ולפי תקנה 67 לתקנות התעבורה, ואשר עמדו בתוקפן ערב תחולתו של חוק זה לגבי הפרות תעבורה לפי התקנות האמורות, כנסיבות מחמירות לעניין הפרות תעבורה לפי אותן תקנות; (2) יראו בנסיבות המחמירות שנקבעו בהוראות בדבר נסיבות מחמירות של עבירות קנס, התשס"ט-2008 , לפי סעיף 29(ב) לפקודת התעבורה, לעניין עבירות קנס לפי תקנה 22(א) לתקנות התעבורה, ואשר עמדו בתוקפן ערב תחולתו של חוק זה לגבי הפרות תעבורה לפי התקנה האמורה, כנסיבות מחמירות לעניין הפרות תעבורה לפי אותה תקנה.

תמר שטיינר: הוראת שעה לעניין סעיף 12א(ב) לפקודת התעבורה 47.

תמר שטיינר: על אף הוראות פסקה (2) בסעיף 12א(ב) לפקודת התעבורה, כנוסחה בסעיף 37(2)(א) לחוק זה, בתקופה שמהמועד כאמור בסעיף 45(ב)(1) עד המועד כאמור בסעיף 45(ב)(2), יקראו את פסקה (2) בסעיף 12א(ב) לפקודת התעבורה כך: "(2) נמסרה לנהג חדש הודעת תשלום קנס כמשמעותה בסעיף 228 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982 בשל עבירה מן העבירות המפורטות בתוספת השלישית, או שהומצאה לו הודעה על החלטה להטיל קנס בשל עבירת תעבורה המנויה בתוספת השלישית המהווה הפרת תעבורה, תוארך תקופת היותו נהג חדש עד תשלום הקנס, ואם ביקש להישפט על העבירה או הגיש ערר לפי סעיף 18 לחוק הפרות תעבורה מינהליות, לפי העניין – עד תום ההליכים המשפטיים בעניין אותה עבירה או בעניין אותה הפרת תעבורה, לפי העניין".

מיכל רשף: אני אגיד שהוראות 46 ו-48 הן הוראות מעבר והוראות שעה.

מיכל רשף: 46 בסעיף (א) נועדה להסדיר מה קורה עם דוחות לפני שהחוק נכנס לתוקף; סעיף קטן (ב) מדבר על החלה של נסיבות מחמירות ככל שלא נקבעו נסיבות מחמירות אחרות מכוח החוק הזה.

מיכל רשף: הוא בעצם נועד ליצור איזושהי המשכיות לנסיבות המחמירות שקבועות גם כיום, ורלוונטיות גם במצב החדש.

מיכל רשף: בכל הנוגע להוראת השעה המוצעת בסעיף 47, זה נוגע לעובדה שבתקופת הביניים יהיו לנו גם הפרות מינהליות וגם הודעות קנס לפי חוק סדר הדין הפלילי.

מיכל רשף: זה בעצם נועד להתאים את ההוראה, כך שתתייחס גם להפרות וגם להודעת הקנס.

מיכל רשף: תוספת ראשונה חלק א' (סעיף 3(א)) שיעור הקנס בשל הפרת תעבורה שיעור הקנס בשל הפרת תעבורה יהיה אחד מהסכומים אלה, בשקלים חדשים: 100, 250, 500, 750, 1000, 1500, כמפורט לצד ההפרה המינהלית בחלק ב'.

מיכל רשף: לפני שאני אתחיל את חלק ב' הארוך, אני אגיד שלמעשה החלק הזה תואם את ההערות של הוועדה בצו התעבורה עבירות קנס, שמתייחס לסכומים, חלף דרגות.

מיכל רשף: התאמנו את הנוסח כבר פה.

מיכל רשף: חלק ב' (ההגדרה "הפרת תעבורה" וסעיף 3(א)) לכל מונח בחלק זה תהיה המשמעות הנודעת לו לפי פקודת התעבורה, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

איתי עצמון: אין צורך להקריא את כל החלק של התוספת.

איתי עצמון: הוועדה תעיין ומעיינת בנספח, אבל אני מבקש שתסבירו באופן מהותי מה ההפרות שנכללות כאן, האם זה צילום מצב של מה שקבוע היום בצו התעבורה עבירות קנס, או אם יש שינויים.

מיכל רשף: הסעיף הזה מבוסס על צו התעבורה עבירות קנס.

מיכל רשף: השינויים שהוכנסו בו בהשוואה גם לנוסח שהועבר לייעוץ המשפטי, אבל הוא לא הנוסח שנמצא בפניכם.

מיכל רשף: אנחנו רוצים להכניס את השינויים שעליהם הוסכם בוועדת הכלכלה ממש בשבוע שעבר.

מיכל רשף: נוספו עבירות חדשות, ושונו קצת הסכומים בצו התעבורה.

מיכל רשף: כמובן, אנחנו נתאים את התוספת לאותם שינויים שכבר אושרו בוועדה.

מיכל רשף: הכוונה היא להעביר לסמכות בית דין לתעבורה להפרות מינהליות את סעיפים 1 ו-2 לצו התעבורה עבירות קנס, שמדבר למעשה על עבירות תעבורה, שמכוח פקודת התעבורה.

מיכל רשף: בכל הנוגע לחוקי העזר, סעיפים 3 ו-4 לצו התעבורה עבירות קנס, בשלב הראשון, כמו שציינתי גם בדיונים הקודמים, אנחנו לא מציעים לכלול אותם בהצעת החוק, מכיוון שזה דורש בחינה ושיח נוסף יחד עם השלטון המקומי, בשים לב להיקפים שבהם מדובר, כשמדובר בחוקי עזר.

מיכל רשף: כמו שאמרתי, בכל הנוגע לסעיפים 1 ו-2, מדובר בתמונת ראי של מה שקבוע כבר כיום.

מיכל רשף: כאמור, זה ייעשה כמובן בשינויים שאושרו בוועדה רק בשבוע שעבר, ומטבע הדברים לא נכללו בהצעת החוק הממשלתית.

איתי עצמון: כפי שציינת, אנחנו נשנה גם בדרגת הקנס, כך שיהיה מדובר על סכום ולא על האותיות.

איתי עצמון: עוד לפני הדיון בצו התעבורה עבירות קנס, בדיון שניהל חבר הכנסת איתן גינזבורג, חשבנו שכדי לציבור תהיה נגישות טובה יותר למה שכתוב בתוספת, צריך שיהיו קבועים הסכומים ולא אותיות ודרגות.

אורי מקלב: מה יקרה אם יחליטו להגדיל את הקנס?

איתי עצמון: כל שינוי של התוספת טעון אישור של ועדת הכלכלה.

אורי מקלב: כל שינוי בסכומים?

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: כמו המצב המשפטי היום.

מיכאל ביטון: סיימנו את ההקראה, נכון?

איתי עצמון: כן.

מיכל רשף: יש את התוספת השנייה, אבל הקראנו אותה קודם, כשדנו במרשם.

מיכאל ביטון: יש לי עוד עשר דקות.

מיכאל ביטון: אני רואה שלאופוזיציה יש 163 הסתייגויות.

מיכאל ביטון: אני אומר, ראשית, שתורידו.

מיכאל ביטון: ואם לא הורדתם, לפחות תגידו משהו כללי.

מיכאל ביטון: לא נקריא את כל זה.

ינון אזולאי: מה אתה רוצה?

מיכאל ביטון: יש 163 הסתייגויות.

מיכאל ביטון: אני מציע להוריד חלק, אבל אם אתם לא רוצים להוריד - - -

ינון אזולאי: מה זה דחוף לעכשיו?

מיכאל ביטון: זה עכשיו.

ינון אזולאי: לא, לא, לא.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, תכבד הסכמים, תכבד את מה שהיה.

אורי מקלב: מספיק באנו לקראתך.

מיכאל ביטון: לגבי ההסתייגויות, אני מציע שתקטינו את הכמויות – זה לשיקולכם.

מיכאל ביטון: לגבי ההצבעות, אם יהיו, זה רק אחרי דיון בוועדת הכנסת.

מיכאל ביטון: ועדת הכנסת מתכנסת מחר בבוקר, ובהתאם לכך נכנס את הוועדה.

מיכאל ביטון: זמן הוועדה מאוד מוגבל, ואם נצליח, ננסה להצביע ולגמור.

ינון אזולאי: אתה יודע שהתייעצות סיעתית היא חמש דקות?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: כפול 163.

מיכאל ביטון: זה אומר שלא - - - מחר.

מיכאל ביטון: יש דרכים שונות למנוע את החקיקה, וזאת אחת מהן.

מיכאל ביטון: אני אומר, אולי ידבר איתכם שר המשפטים.

ינון אזולאי: לא, לא צריך.

ינון אזולאי: ראית כמה דברים צריכים לחזור לפה עם תשובות, וצריכים להתכונן.

ינון אזולאי: אנחנו לא רוצים להכביד על משרד המשפטים.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לכל אנשי המקצוע שהיו פה מהבוקר, כמעט עשר שעות עבודה, אם לא יותר.

מיכאל ביטון: עבדתם בלילות והכנתם.

אורי מקלב: אני חושב שיש אנשים שרצו לחזור לוועדה, ולא הצליחו בגלל שלא נתנו להם להיכנס.

מיכאל ביטון: יש לנו מחר שעה לקיים את ההצבעות ולסיים.

מיכאל ביטון: אם יהיו 163 הסתייגויות כפול 5 דקות, כנראה לא נצליח.

מיכאל ביטון: שני תנאים צריכים לקרות כדי שהחוק יסתיים ויעבור אצלנו: הראשון, שתתכנס ועדת הכנסת ותסיר את הנושא החדש.

מיכאל ביטון: השני, שחלק מההסתייגויות יצומצמו או יוגדר זמן מוסכם לדיבור עליהן, ובא לציון גואל.

מיכאל ביטון: אני מניח שמשרד המשפטים וכל האחרים ינסו עוד הלילה עד הבוקר להגיע להסכמות.

מיכאל ביטון: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.