ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 310, 2022-06-21 19:40

גלעד קריב: ערב טוב.

גלעד קריב: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט.

גלעד קריב: אני מודה לכם גם על השלמת הדיונים מחוץ לדיוני חברי הוועדה בשעות האחרונות וגם על ההימצאות שלכן ושלכם בשעה המאוחרת הזאת.

גלעד קריב: תודה לחברת הכנסת לסקי ולחבר הכנסת סעדי שנמצאים איתנו.

גלעד קריב: תודה להנהלת הוועדה על תנאי הת"ש שהועמדו לרשותנו וכמובן תודה ליועצת המשפטית של הוועדה שטרחה יחד עם נציגות ונציגי הממשלה והנהלת בתי המשפט.

גלעד קריב: אנחנו סיימנו את ההקראה ולכן מה שאנחנו נעשה עכשיו, אנחנו נעבור על פי הסדר ורק נקריא את הנוסחים המעודכנים של הסעיפים הספציפיים שעודכנו.

גלעד קריב: ככל שנציגי הממשלה וכמובן היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לתת סימנים בנוסח ולהסביר מה נעשה, בבקשה.

גלעד קריב: אנחנו לא פותחים דיון מחודש.

גלעד קריב: אם למישהו יש הערה מאוד משמעותית, כמובן לא נחסום אותה אבל כעיקרון סיימנו את הדיון ועכשיו אנחנו רק מוודאים שהנוסחים החדשים משקפים את הרוח של הדברים שהגענו אליהם בדיון הבוקר.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, נעבור על התיקונים ונקריא אותם.

נועה ברודצקי לוי: אנחנו מתחילים בסימן ב', סעיף 220ב, מטרה.

גלעד קריב: יש תיקון קטן בסעיף ההגדרות.

גלעד קריב: הכנסת התסקיר.

נועה ברודצקי לוי: זה כבר נכנס בהתחלה.

נועה ברודצקי לוי: את זה כבר הקראתי בהקראה המקורית.

נועה ברודצקי לוי: 220ב.

נועה ברודצקי לוי: מטרה מטרת ההליך בבית המשפט הקהילתי להביא לשיקום הנאשם בקהילה ולסייע בטיפול בעיות שברקע ביצוע העבירה בפיקוח הדוק של בית משפט קהילתי כתחליף למאסר בפועל אם סיים בהצלחה את ההליך ותוך שיתוף פעולה של בעלי התפקידים בהליך הפלילי וגורמי הקהילה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: לסייע בטיפול בבעיות.

נועה ברודצקי לוי: אחר כך, כרגיל, נהדק את הנוסח.

נועה ברודצקי לוי: 220ג.

נועה ברודצקי לוי: יש כאן שינוי של מספרי הסעיפים, בעקבות הוספת סעיף המטרה.

נועה ברודצקי לוי: בעניין הזה הייתה שאלה שנדונה בדיון הראשון לגבי ההפניה כשאין בית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

נועה ברודצקי לוי: הממשלה מבקשת שיובהר שכרגע יופנו נאשמים רק אם יש בית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

נועה ברודצקי לוי: באישור נשיא בית המשפט אפשר להעביר לבית משפט קהילתי שאינו באותו בית משפט ושההוראה הזאת תעמוד בתוקפה למשך שנתיים עם אפשרות עם אפשרות הארכה בשנתיים.

נועה ברודצקי לוי: ההוראה הזאת קובעת שיופנה נאשם לבית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

נועה ברודצקי לוי: זה עלה בדיון הקודם.

נועה ברודצקי לוי: כל גורמי הקהילה צריכים להיות באותו אזור.

נועה ברודצקי לוי: אני אקריא את הסעיף לאחר התיקון.

נועה ברודצקי לוי: 220ג.

נועה ברודצקי לוי: סעיף קטן (ב) הוא סעיף שהועבר בהמשך ההצעה לגבי האפשרות להעביר באישור נשיא בית המשפט לבית משפט שלום אחר בו פועל בית המשפט הקהילתי.

נועה ברודצקי לוי: בסעיף קטן (ב) יש תיקון טכני.

גלעד קריב: בסעיף 220ג יש גם מספור מחודש.

גלעד קריב: סעיף קטן (ב) הופך לסעיף קטן (ג).

נועה ברודצקי לוי: כן.

נועה ברודצקי לוי: אלה דברים שנעשה לאחר מכן.

נועה ברודצקי לוי: לקראת הנחה עוברים על הכול.

גלעד קריב: הוראתה שעה הקצרה לשנתיים נוגעת לסעיף 220ד.

נועה ברודצקי לוי: נעשה הבחנה.

נועה ברודצקי לוי: גם אחרי שתהיה פריסה ארצית, הכוונה היא שככלל נאשמים יופנו לאותו בית משפט קהילתי שבאותו בית משפט שלום ושתהיה אפשרות להעביר רק באישור נשיא.

נועה ברודצקי לוי: בסעיף 220ד יש כמה שינויים.

נועה ברודצקי לוי: הראשון שבהם, הבהרה לגבי תסקיר ההתאמה.

נועה ברודצקי לוי: אני אקריא את הסעיף.

נועה ברודצקי לוי: 22ד.

נועה ברודצקי לוי: יש כמה שינויים לגבי תנאי הסף.

נועה ברודצקי לוי: התנאי הראשון שקשור לפריסה הארצית.

נועה ברודצקי לוי: כרגע מבקשים שתתווסף פסקה (4) שקובעת תנאי סף שלפיו יש בית משפט קהילתי באזור השיפוט, במקום מגוריו של הנאשם, כאמור בצו, לפי סעיף 220ג.

שושי פרידמן סומך: ההצעה היא שהתחולה של הסעיף הזה תהיה עד 2025 עם אפשרות הארכה בשנתיים כי כמו גילינו ביממה האחרונה אנחנו אף פעם לא יכולים לצפות עד הסוף מה קורה.

שושי פרידמן סומך: כמקובל, בדרך כלל שר המשפטים הוא זה שמוציא צווים, אזורי שיפוט, לפי חוק בתי המשפט.

שושי פרידמן סומך: כמובן וברור לכולנו שלצו כזה יש משמעויות גם לגבי השותפים האחרים שלנו, גם לגבי משרד הרווחה, גם לגבי התקצוב באוצר, ולכן ברור שצו כזה יינתן בפועל רק לאחר שיח ותיאום עם שרי הרווחה והאוצר על מנת לוודא שיש מענה תקציבי ותקנון בשביל לאפשר את ההרחבה והפריסה.

גלעד קריב: הצו הוא לא להרחבה ופריסה.

גלעד קריב: הצו הוא להמשך המצב שבו אין הנגשה מלאה.

שושי פרידמן סומך: כל קביעה של בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: לא בצו הזה אנחנו עוסקים.

גלעד קריב: תכף נשאל איך זה מתיישב עם סעיף קטן (ב).

גלעד קריב: אנחנו כרגע מכניסים תנאי שמבה

גלעד קריב: יר שהזכות להעברה לבית משפט קהילתי קיימת רק כאשר יש בית משפט קהילתי במקום מגוריו של הנאשם.

גלעד קריב: זאת בעצם הסכמה של המחוקק בהוראה בצמצום עקרון ההנגשה.

גלעד קריב: מכיוון שיש כאן פגיעה בעקרון השוויון.

גלעד קריב: תכף תצטרכו להסביר איך הניסוח מסתדר על הסמכות להעביר במקרים מיוחדים, כי על זה אני לא אוותר.

גלעד קריב: אני לא מוכן שיהיה מצב שסעיף 220ג(ב) יעוקר מתוכן בתקופת הוראת השעה.

גלעד קריב: הסמכות המיוחדת באישור נשיא תמיד נמצאת, גם בשנתיים הראשונות של הוראת השעה .

גלעד קריב: הצו שאת מדברת עליו הוא צו להארכת הוראת השעה.

שושי פרידמן סומך: יש שני צווים.

שושי פרידמן סומך: כנראה זה מקור הבלבול.

גלעד קריב: אבל הצו בו אנחנו מדברים כרגע בעניין הסעיף הזה זה צו המטרה שלו להרחיב את המציאות ולהאריך את התקופה בה אנחנו פוגעים בעיקרון השוויון כי לא הספקנו להגיע תוך שנתיים לפריסה ארצית.

שושי פרידמן סומך: אני אבהיר.

שושי פרידמן סומך: אתה מדבר על אותו צו שאם נאריך מ-2025.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בזה אנחנו עוסקים.

שושי פרידמן סומך: הצו שאליו מפנה סעיף קטן (4) מדבר על צו אזורי השיפוט.

שושי פרידמן סומך: בעצם הקמה של כל בית משפט תהיה טעונה צו של שר המשפטים שאומר בית משפט קהילתי באזור שיפוט איקס.

גלעד קריב: הצו שקובע שבית משפט השלום, יש בו בית משפט קהילתי.

שושי פרידמן סומך: ועל איזה אזור הוא חל.

גלעד קריב: אבל זאת לא הוראת השעה.

גלעד קריב: הוראת שעה מיוחדת של שנתיים לסעיף לא נוגעת לצו הזה.

גלעד קריב: היא נוגעת לעצם קיומו של הסעיף הזה כתנאי מקדמי.

גלעד קריב: נכון?

שושי פרידמן סומך: נכון.

שושי פרידמן סומך: רק להבהיר, לשם הבהירות, שאדם ידע האם יש בית משפט קהילתי באזור מגוריו או לא, זה לפי האזורים שמוגדרים בצו.

אוסאמה סעדי: למשל בית משפט בעכו, אזור השיפוט היא עכו או כל האזור של בית משפט השלום בעכו?

השופט אביטל חן: בית משפט שלום בעכו.

אוסאמה סעדי: כל האזור.

השופט אביטל חן: כן.

גלעד קריב: כתוב באזור שיפוט.

השופט אביטל חן: אזור השיפוט שלו.

השופט אביטל חן: אזור השיפוט הטבעי שלו.

אוסאמה סעדי: מקום מגוריו.

אוסאמה סעדי: זה לא מקום מגוריו.

נועה ברודצקי לוי: אזור השיפוט של בית משפט השלום זה בעצם כל המחוז.

נועה ברודצקי לוי: הרי הסמכות היא סמכות מקבילה.

אוסאמה סעדי: כל המחוז.

אוסאמה סעדי: זאת הכוונה.

אוסאמה סעדי: את אומרת בית משפט בירושלים הוא לא רק בית משפט בירושלים אלא גם בית משפט ירושלים, בית שמש.

השופט אביטל חן: זה מחוז ירושלים.

קריאה: לדעתי כאן זה הולך להיות שונה.

קריאה: זה יהיה אזור שיפוט ייחודי.

השופט אביטל חן: לא, לא אזור שיפוט.

אוסאמה סעדי: אולי לא "במקום מגוריו" אלא "במחוז מגוריו".

גלעד קריב: כאמור בצו.

שושי פרידמן סומך: כן, הצו יגדיר את אזור השיפוט של כל בית משפט קהילתי שהוא לא בהכרח חופף במלואו לאזור השיפוט.

אוסאמה סעדי: אם זה לא חופף, זאת בעיה כי אני רוצה לדעת.

אוסאמה סעדי: אם זה חופף, זה משהו אחר.

נועה ברודצקי לוי: זה לא חופף.

גלעד קריב: זה לא חופף.

אוסאמה סעדי: למה לא חופף?

גלעד קריב: הם אומרים.

גלעד קריב: זה כל הרעיון.

השופט אביטל חן: יתכן מצב בתקופת הביניים שבו לבית משפט מסוים לא יהיה מענה למרות שלמחוז יש מענה.

השופט אביטל חן: אם אין בית משפט בעכו – עומד להיות עכשיו – יתכן מאוד שלתושבי עכו בתקופה הזאת לא יהיה מענה למרות שבמחוז חיפה קיים בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: דיברנו על כך בהרחבה.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מקימים את בית המשפט בכפר סבא.

גלעד קריב: בצו יהיה צריך להיות כתוב שהוא רלוונטי לרשויות הבאות: כבר סבא, טייבה וכולי.

אוסאמה סעדי: את זה אני רוצה לדעת.

קריאה: ראשון.

קריאה: ולכן אין חפיפה.

גלעד קריב: אז השאלה שמעלה חבר הכנסת סעדי היא פשוטה.

גלעד קריב: למה אז אנחנו צריכים לכתוב "במקום מגוריו של הנאשם" ולא לומר "באזור השיפוט כאמור בצו לפי סעיף 220", כדי שלא תהיה שאלה.

שושי פרידמן סומך: פרמטר אחד הוא איפה הנאשם גר.

שושי פרידמן סומך: הפרמטר השני הוא איפה בית המשפט הקהילתי נמצא.

קריאה: באזור השיפוט של מקום מגוריו.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: כל עוד ההבנה שכאשר השר עכשיו יקבע צווי שיפוט לבתי משפט קהילתיים, הוא ייקח בחשבון את שאלת הפריסה מעבר לרשות הספציפית.

גלעד קריב: יש גם נאשמים שגרים במועצות אזוריות ובהגדרה צריך להתייחס אליהם.

אוסאמה סעדי: אנחנו נקבל את הצווים האלה?

גלעד קריב: הצו הזה הוא באישור ועדה?

גלעד קריב: לא.

אוסאמה סעדי: להודיע לוועדה.

גלעד קריב: צווים מתפרסמים ברשומות ובדיווח שיימסר לוועדה.

גלעד קריב: אני לא מייצר כאן תקדים של צו על הקמת בתי משפט.

נועה ברודצקי לוי: אני רק אבהיר שכרגע זה לפי סעיף 220יד.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול שאלה שאולי היא רק עניין פרשני ואולי הוא מהותי.

גלעד קריב: לשיטתכם, בשנתיים הקרובות בהן סעיף (4) עומד בתוקפו, זה מתיישב עם סעיף 220ג(ב)?

גלעד קריב: עדיין נשארת הסמכות להעביר?

גלעד קריב: על זה אני לא אוותר.

גלעד קריב: את זה הודעתי לכם.

גלעד קריב: גם בשנתיים האלה היכולת להעביר במקרים מיוחדים אחרי בדיקה ובירור שזה מתאים, תיוותר.

גלעד קריב: אני לא אפגע בעיקרון השוויון בלי הסיפור הזה.

גלעד קריב: לדעתי זה לא עומד בפרמטרים חוקתיים.

גלעד קריב: אני לא יודע למה התכוונתם.

גלעד קריב: האם סעיף קטן (4) מפקיע את ההוראה שבשנתיים האלה אפשר להעביר במקרים מיוחדים?

גלעד קריב: למה התכוונתם?

גלעד קריב: כרגע הניסוח, זה מה שהוא אומר.

גלעד קריב: סעיף 220ג(ב) אומר שעל אף האמור שופט בית משפט שלום רשאי להורות שזה יידון במקום אחר במחוז.

נועה ברודצקי לוי: צריך להוסיף התייחסות לזה גם בסעיף 220ד(ב), באפשרות לחרוג מתנאי הסף.

גבי לסקי: זה רק עניין של סמכות מקומית ולא של סמכות מהותית?

השופט אביטל חן: אני אדבר רגע מהזווית של הנהלת בתי המשפט שהיא הדעה שלי פלוס.

השופט אביטל חן: הזווית של הנהלת בתי המשפט היא שאפשר לבצע את ההעברות הללו וגם יש את הכלים לבצע את ההעברות הללו.

השופט אביטל חן: אנחנו צריכים את התגובה ואת ההסכמה של השותפים שיש ביכולתם לטפל באותו אדם משום שאנחנו לא פועלים בחלל ריק.

גלעד קריב: זה בסדר גמור.

גלעד קריב: ואז, במקום שאין את היכולת לטפל טיפול קהילתי, הנשיא לא צריך לאשר את ההעברה.

גלעד קריב: אתם תוציאו הנחיות מתי אפשר לשקול.

גלעד קריב: אני מניח ששופט ירים טלפון להנהלת בתי המשפט וישאל האם יש פתרון.

השופט אביטל חן: אתה שולח את הבקשה לתגובת השותפים וזה הכול.

גלעד קריב: לא נכנס לפרוצדורות שלכם.

גלעד קריב: אני מדבר ברמה העקרונית.

גלעד קריב: אני אומר שאנחנו לא נוציא דבר חקיקה שלא מאזן את הפגיעה העקרונית.

השופט אביטל חן: היושב ראש, מבחינתנו אנחנו מסוגלים להכיל את זה.

גלעד קריב: לכן צריך להיות כתוב שעל אף האמור בסעיף 49 לחוק בית המשפט.

השופט אביטל חן: אם השותפים יהיו מסוגלים לקבל את זה, אנחנו יכולים.

גלעד קריב: אתם רוצים 10 דקות להתייעץ?

שושי פרידמן סומך: כן.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאני הולך אתכם כמעט בכל מה שתחזירו כתשובה אבל בעניין הזה אני לא נוטה לוותר.

גלעד קריב: מי שרוצה לעבור משלב הפיילוט לשלב של חקיקה ראשית, שייתן דעתו גם על מידתיות חוקתית.

גלעד קריב: מה לעשות?

גלעד קריב: כך זה עובד.

גלעד קריב: מבחינתי אני אומר – אני אף פעם לא קובע מסמרות – שאני לא נוטה להסכים להחרגה בשנתיים האלה של הסייג.

גלעד קריב: תמצאו נהלים פנימיים, איך זה מתברר ביניכם.

גלעד קריב: לא יהיה.

אוסאמה סעדי: אדוני, אולי נעבור על הכול.

קריאה: עלתה כאן שאלה מקבילה, איך אנחנו כרגע מתמודדים עם השאלה של הצו, הואיל והיישוב המסוים הזה שאנחנו מדברים עליו לא יהיה בצו.

גלעד קריב: נכון.

קריאה: זאת אומרת, קיימת הסכמה שלנו אבל אנחנו לא יכולים לאכוף את הצו.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בוודאי אנחנו יכולים לאכוף את הצו.

גלעד קריב: ברגע שאנחנו כותבים בסעיף (ב) על אף האמור בסעיף 49 לחוק בתי המשפט והאמור בסעיף 220ד(4), מה הבעיה?

גלעד קריב: זאת סמכות ושיקול דעת ביניכם.

גלעד קריב: בלי הדבר הזה אני לא מרגיש שהחוק מוכן.

גבי לסקי: גם הצו צריך להסדיר את זה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: הצו לא יסדיר את זה כי אלה המקרים בהם אין סמכות שיפוטית.

גבי לסקי: בדיוק.

גבי לסקי: אבל כשאין, צריך לומר במקרים שאין.

גלעד קריב: חברים, אנחנו סיכמנו על סמכות שיורית להעברה.

גלעד קריב: אני לא נסוג מזה.

גלעד קריב: אנחנו נחזור בשעה 20:10.

קריאה: לא כדאי להשאיר את זה לסוף ולהתקדם?

גלעד קריב: אין לי בעיה.

גלעד קריב: אני כבר קראתי את הדברים האחרים.

גלעד קריב: אם אתם רוצים לקרוא את הדברים ואז לצאת להפסקה, בסדר.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: אני מציע שנעשה כך.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: אני אומר לגבי העניין של הוראת השעה.

גלעד קריב: אני כבר אדלג קדימה.

גלעד קריב: הוראת שעה לשנתיים מקובלת עלי.

גלעד קריב: לא מקובל עלי להאריך את הוראת השעה הזאת בעוד שנתיים מתוך חמש שנים של הוראת שעה באמצעות צו ואישור ועדה.

גלעד קריב: זה לא מקובל עלי.

גלעד קריב: אני מדבר על הוראת השעה.

גלעד קריב: נקבע אחת משתיים ותאמרו מה שאתם מעדיפים.

גלעד קריב: או שמלכתחילה נקבע שהוראת השעה הזאת עומדת לשלוש שנים ואחר כך אתם רוצים להאריך אותה, זה בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: מדובר כאן על זכות מהותית ועל פגיעה בשוויון.

גלעד קריב: או שאני מוכן לקבל הוראת שעה של שנתיים והארכה בעוד שנה אחת באמצעות צו ואישור.

גלעד קריב: עדיף לכם ללכת לשלוש שנים מלכתחילה ואחר כך חקיקה ראשית.

גלעד קריב: אני לא מוכן לפגיעה כל כך מהותית בעיקרון השוויון.

אוסאמה סעדי: אני חושב ששלוש שנים זאת תקופה מספיקה.

גלעד קריב: מצוין.

גלעד קריב: תבואו בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: זאת פגיעה מהותית בזכות השוויון, בנגישות לצדק משפטי.

גלעד קריב: שלוש שנים?

גלעד קריב: סגרנו.

נועה ברודצקי לוי: תנאי הסף של פסקה (5).

נועה ברודצקי לוי: לבקשת הוועדה חידדו כאן את הנוסח ואני אקריא: "קיים סיכון שהנאשם יבצע עבירות נוספות, בשים לב לבעיות הקיימות ברקע ביצוע העבירה".

גלעד קריב: בסדר.

נועה ברודצקי לוי: בפסקה (6), גם לבקשת הוועדה, יש כאן תיקון: "התובע הודיע כי העונש המתאים לנאשם לפי הוראות סימן א'1 לפרק ו' לחוק העונשין, אם הורשע ואם לא השתתף בתוכנית שיקום, כולל מאסר בפועל וגם כולל עונש מאסר שירוצה על דרך של עבודות שירות".

נועה ברודצקי לוי: התיקון כאן נוגע להבעת העמדה של התובע כשהולכים לבקש עונש מאסר.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שמבחינתנו ההסכמה על הסעיף הזה היא מאוד לא קלה.

גלעד קריב: בעינינו היא פריצה דרמטית של עיקרון חשוב מאוד בנושא הענישה הפלילית שעבודות שירות זה מאסר.

גלעד קריב: אנחנו עושים את זה בלב כבד והלב נהיה עוד יותר כבד מכיוון שאנחנו יודעים את תמונת מאמצי השיקום שמלווים את עבודות השירות.

גלעד קריב: יש כרגע אילוצים גם של המערכת, גם אילוצים תקציביים.

גלעד קריב: זו ההסכמה של הממשלה.

גלעד קריב: אני לא מתכוון להפיל את החוק על זה.

גלעד קריב: תהינו אם ניתן לדחוף את חברינו ברשות המבצעת בהקשר הזה אבל בזה לא הצלחנו אלא הצלחנו בדברים אחרים.

גלעד קריב: אפשר להציע הסתייגות.

גבי לסקי: לא.

גבי לסקי: אולי אפשר גם לעשות את זה הוראת שעה.

גלעד קריב: הכול זאת הוראת שעה.

גבי לסקי: כן, אבל לבחון את זה עוד שנה.

גלעד קריב: את רוצה, תציגי הסתייגות.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני לא פותח את הדיון.

גלעד קריב: אפשר להציג הסתייגות.

גלעד קריב: בצר לי אני מקבל כאן את עמדת המדינה אבל אני חושב שאתם צריכים להבין שכרגע עבודות שירות זה לא מסלול שיקומי.

אוסאמה סעדי: אני מתייחס לסעיף (6) במקור שעכשיו הוא סעיף (7) – "לא התקיים בעניינו של הנאשם הליך לבירור אשמה".

אוסאמה סעדי: אנחנו דיברנו וגם הסניגוריה העלתה את השאלה מה זה בירור אשמה, אם התחילו הוכחות ואחר כך הוא הודה.

אוסאמה סעדי: זה לא תוקן.

גלעד קריב: כן, אבל אני מזכיר שיש כאן סעיף סל שמאפשר החרגה.

גלעד קריב: סעיף קטן (ב).

גלעד קריב: הוא כולל את התנאי הזה.

גלעד קריב: למרות שהתחיל הליך בירור אשמה, השופט רשאי לומר שבסדר, הוא רק צריך להסביר מדוע הוא מקבל את ההחלטה אחרי שהתחיל תהליך בירור האשמה.

השופט אביטל חן: זה רק מצריך נימוקים למה הוא מעביר כדי שנהיה בטוחים שאף אחד לא מנצל את ההליך.

אוסאמה סעדי: אני רואה שהכנסנו את (8) ו-(9).

גלעד קריב: לכן בעיניי זה סביר.

גלעד קריב: זאת פשרה סבירה.

נועה ברודצקי לוי: בסעיף קטן (ב) יש שינוי לגבי המקרים בהם אפשר לסטות מתנאי הסף.

נועה ברודצקי לוי: אני אבהיר.

נועה ברודצקי לוי: עלתה כאן שאלה גם לגבי פסקה (4) שאנחנו צריכים לקבל תשובה עליה.

נועה ברודצקי לוי: בכל מקרה פסקאות (5) עד (9), בעקבות הערת הוועדה בפעם הקודמת שאפשר לסטות, ולגבי פסקאות (8) ו-(9) זה יובא גם בפני שופט קהילתי כדי לאפשר את הסטייה.

גלעד קריב: אני רוצה לחדד את הנקודה שאחר כך תיוועצו עליה.

גלעד קריב: על פניו יש אי הלימה בין סעיף 220ג(ב), שזה הסעיף של העברה, לבין ההוראה בסעיף קטן (4).

גלעד קריב: אם אנחנו מקבלים את התזה שגם בתקופה הזאת אפשר, בעצם אולי הדרך לטפל בזה היא דרך סעיף קטן (ב) בעמוד 4, בסעיף 220ד בו החריגה האפשרית כוללת גם את סעיף קטן (4).

גלעד קריב: אתם קודם כל תביאו תשובה מהותית ואז נמצא את ההסדר הניסוחי.

נועה ברודצקי לוי: אני עוברת לסעיף 220ה, תסקיר התאמה.

נועה ברודצקי לוי: בסופו של דבר לא נעשה תיקון בעניין הזה.

נועה ברודצקי לוי: רק נבהיר כי זה עלה בדיונים.

נועה ברודצקי לוי: הנושא שהטריד אותנו לגבי השופט שיכול לקבל תסקיר התאמה ולאחר מכן להחליט שלא להעביר כי אותו נאשם לא מתאים לבית משפט קהילתי והיינו מוטרדים מכך שהשופט שממשיך לדון בתיק יראה את התסקיר.

נועה ברודצקי לוי: הובהר כאן שלרוב זה שופט מעצרים או שופט מוקד ובכל מקרה גם במקרה שזה השופט שדן בתיק, יחולו הכללים הרגילים ומעדיפים שלא לכתוב משהו אחר.

גלעד קריב: גם אנחנו הגענו למחשבה שאולי לא צריך, כל עוד לפרוטוקול נאמר שהכללים הרגילים חלים.

גלעד קריב: יכול להיות שסניגור יחליט שדווקא עדיף לו להמשיך לנהל את הדיון אחרי שראו את התסקיר.

נועה ברודצקי לוי: אני עוברת לסעיף 220ז, סמכות הדיון בבית משפט קהילתי, לגבי העבירות.

נועה ברודצקי לוי: יש כאן הסכמה להוריד שלוש עבירות מהרשימה שבתוספת השמינית: עבירה לגבי העלבת עובד ציבור, הפרעה לעובד ציבור והתחזות לעובד ציבור.

גלעד קריב: אני מבין שמה שמעסיק אותנו, אלה רק עובדי הציבור.

נועה ברודצקי לוי: בתוספת השמינית בפרט 2, פסקה (1): "בחוק העונשין – סעיפים 277 עד 282, 284 עד 287 ו-289, 291 עד 292, 483א(א), 384א(ב), 392 ו-393".

נועה ברודצקי לוי: הורדנו מכאן את אותם סעיפים שהייתה הסכמה להוריד.

נועה ברודצקי לוי: מה שנמחק זה הפרעה לעובד ציבור, העלבת עובד ציבור והתחזות לעובד ציבור.

אוסאמה סעדי: מה עוד תוקן בתוספת?

נועה ברודצקי לוי: זהו.

נועה ברודצקי לוי: זה הדבר היחיד שתוקן.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: כל אחד יקבל כאן את ההחלטה.

גלעד קריב: אם זאת לא הייתה הוראת שעה, אנחנו כמובן לא היינו מאפשרים את רוחב היריעה של ההוראות הללו.

גלעד קריב: מה שאמר כאן חבר הכנסת סעדי שלצמצם מראש, לכבול מראש את הידיים, אנחנו שמים לב שגם כאן יש טעמים מיוחדים.

גלעד קריב: אבל אני אומר שוב שהרשימה המאוד נדיבה הזאת בתוספת השמינית, היא רק בגלל שמדובר בהוראת שעה ואנחנו יודעים ממילא שיש לצערנו מקומות מוגבלים במסלול הזה.

גלעד קריב: ככל שפותחים עוד בתי משפט קהילתיים, אני רוצה לומר לפרוטוקול שהציפייה שלי – אני חושב שלנו – שבד בבד עם הרחבת בתי המשפט הקהילתיים, השר יבחן את התוספת והמגמה צריכה להיות מגמה של צמצום העבירות בתוספת ככל שיש יותר בתי משפט קהילתיים.

גלעד קריב: אני חושב שבנושא הזה ועדת ההיגוי חייבת להשמיע את קולה.

גלעד קריב: יכול להיות שהיינו צריכים לומר שאחד התפקידים של ועדת ההיגוי הוא לייעץ לשר על התוספת השמינית.

שושי פרידמן סומך: זה קיים בחוק.

גלעד קריב: זה כתוב?

שושי פרידמן סומך: כן.

גלעד קריב: בסדר.

נועה ברודצקי לוי: אני אבהיר גם כאן לגבי הסעיף של העבירות.

נועה ברודצקי לוי: יש אפשרות לשנות בצו.

נועה ברודצקי לוי: הוספנו אישור ועדת חוקה לכל שינוי.

גלעד קריב: כמובן שהסעיף של העלבת עובד ציבור, זה נחמד אבל אחרי מה שראינו כאן, את הנתונים של המשטרה והפרקליטות, ממילא עסקינן באנשים ספורים שמוגש נגדם כתב אישום או עבירה שמשתמשים בה רק כדי להפריע לאזרח להביע את מחאתו.

גלעד קריב: כל אחד זכאי לדעתו.

גלעד קריב: אני לא מחדש.

גלעד קריב: אמרנו את זה למפכ"ל.

מירית בן מיור: נכון.

מירית בן מיור: גם שמעתם כאן על - - -

גבי לסקי: שמענו שלא הגשתם כתבי אישום על הטרדה מינית, על גזענות.

גלעד קריב: הייתי צריך לזכור שאת כאן.

גלעד קריב: כדי שלא תהיינה אי הבנות אני רוצה לומר שהטענה שלנו היא שהשימוש התכוף בסעיף הזה פוגע בהגנה על שוטרי משטרת ישראל.

גלעד קריב: לטעמנו, אם הסעיף הזה לא היה קיים, המערכת הייתה חייבת לעשות עבודה אמיתית בהגנה על שוטרים ושוטרות תוך שימוש בסעיף של הטרדה מאיימת, הטרדה מינית.

גלעד קריב: אנחנו פשוט המומים.

גלעד קריב: צפיתי בסרטון שלא הסכמתי שיוקרן כאן ואני המום בגלל שבחלק מהמקרים לא הוגשה תלונה על הטרדה מינית.

גלעד קריב: בעיניי אם לא יהיה את הסעיף האבסורדי הזה שמקומו לא יכירנו בחוקי העונשין של מדינות דמוקרטיות, אולי המערכת באמת תגן על שוטרי ושוטרות ישראל, על רופאים ורופאות, על אחים ואחיות.

גלעד קריב: זה לא בגלל שאנחנו לא רוצים להגן אלא אנחנו רוצים להגן ולא רק לומר שאנחנו מגנים.

מירית בן מיור: אני כאן בכובעי כרגע כראש מדור שיקום.

מירית בן מיור: אם הייתי בכובעי האחר כדוברת, הייתי אומרת דברים אחרים.

גלעד קריב: לא ניכנס מחדש לסוגייה הזאת.

גלעד קריב: מה שעשינו עכשיו זאת הייתה אתנחתא קומית.

מירית בן מיור: אבל אני שמחה לשמוע את הדברים.

מירית בן מיור: לא לגבי הסעיף אלא לגבי ה- - -

גלעד קריב: אמרנו חד משמעית בדיון שצריך להגביר את ההגנה על כל עובדי הציבור במדינת ישראל.

גבי לסקי: גם אני בעד.

נועה ברודצקי לוי: אנחנו עוברים לסעיף חדש בעקבות הדיונים, לגבי ההליך עצמו בבית המשפט.

נועה ברודצקי לוי: סעיף 220יב.

נועה ברודצקי לוי: 220יב.

נועה ברודצקי לוי: הליך בפני המותב הקהילתי.

נועה ברודצקי לוי: תהליך בבית המשפט הקהילתי יכלול דיוני מעקב במסגרתם תגובש תוכנית שיקום בעניינו של הנאשם ויתקיימו ליווי ופיקוח הדוקים באשר להתקדמות תוכנית השיקום.

גלעד קריב: זה הסעיף המהותי שדיברנו בו .

נועה ברודצקי לוי: נכון.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לסעיף 220יג(ג).

נועה ברודצקי לוי: כן.

נועה ברודצקי לוי: דיברנו על ההבהרה גם בדיון הבוקר:

גלעד קריב: בסדר גמור.

אוסאמה סעדי: על זה דיברנו ואתה העלית את הנושא של החזרה מהודאה.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: ברגע שאדם חוזר בו מן ההודאה.

גלעד קריב: צריך לומר שיש כאן שתי אפשרויות, בהנחה שניתן אישור לחזור מההודאה, אם אני מבין נכון.

גלעד קריב: השופט הקהילתי, אם הוא מגיע למסקנה שצריך לעשות עכשיו תהליך של בירור אשמה, זו הנסיבה שמצדיקה החזרה לבית המשפט הקהילתי הרגיל.

נועה ברודצקי לוי: סעיף 220יג(3).

גלעד קריב: אבל הוא גם יכול לקבל החלטה שאין צורך, אין נסיבה של החזרה לבית משפט והוא נותן שם את ההכרעה.

גלעד קריב: כך או כך זו הכרעת דין ולכן ניתן לערער עליה.

השופט אביטל חן: בכללים הרגילים.

נועה ברודצקי לוי: אנחנו עוברים לסעיף 220יז, לגבי ועדת ההיגוי.

נועה ברודצקי לוי: גם זה בעקבות הדיון שהתקיים כאן הבוקר.

נועה ברודצקי לוי: מתווספים עוד חברים: ראש מינהל במשרד הרווחה או מי מטעמו ונציג לשכת עורכי הדין.

נועה ברודצקי לוי: מתווספת הוראה נוספת לגבי ועדת ההיגוי.

גלעד קריב: הכינוס הרבעוני וחובת דיווח.

נועה ברודצקי לוי: כן.

נועה ברודצקי לוי: סעיף קטן (ב): "ועדת ההיגוי תתכנס לכל הפחות אחת לרבעון ותדווח לנשיא בית המשפט העליון אחת לשנה על פעילותה".

גלעד קריב: הדיווח צריך להגיע רק לנשיאת בית המשפט העליון או גם לשר המשפטים?

אוסאמה סעדי: למה לא גם לשר המשפטים?

שושי פרידמן סומך: אפשר גם לשר המשפטים.

גלעד קריב: אני מבקש שזה יהיה לשתי הרשויות, לנשיא בית המשפט העליון ולשר המשפטים.

נועה ברודצקי לוי: לגבי רכז בית משפט קהילתי.

נועה ברודצקי לוי: הממשלה כן מבקשת להשאיר את הנוסח הקיים ולא לכתוב במפורש הנהלת בתי המשפט אבל ייאמר לפרוטוקול שזאת הכוונה, שהנהלת בתי המשפט, זה יהיה ת"פ הרכז הקהילתי.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: בעיניי זאת לא הייתה הסוגייה המרכזית.

גלעד קריב: בגלל שכתוב לכל מחוז שיפוט, רציתי להבין שאנחנו תמימי דעים.

גלעד קריב: מחוז שיפוט שייך לעולם מערכת בתי המשפט ולא למערכת מינהלית של הרשות המבצעת.

גלעד קריב: ברור שזאת פונקציה בתוך מערכת בתי המשפט.

גלעד קריב: הסוגייה היותר חשובה היא סעיף 220יט.

נועה ברודצקי לוי: סעיף 220יט, עובד סוציאלי קהילתי.

נועה ברודצקי לוי: בדיון הבוקר עלה קושי לגבי המינוי הזה על ידי הרשות המקומית.

נועה ברודצקי לוי: כרגע ההצעה של הממשלה היא פשוט להוריד את המילים "שימונה בידי הרשות המקומית" ולקבוע שיהיה עובד סוציאלי קהילתי אחד או יותר.

אוסאמה סעדי: מה היה בסעיף הזה?

גלעד קריב: היה כאן דיון בסעיף 220יט כאשר מטילים חובה על רשות מקומית וזה לא הגיוני.

אוסאמה סעדי: אמרנו שאולי המשרד ימנה.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בכל מקרה זאת תהיה עכשיו אחריות של הרשות המבצעת.

נועה ברודצקי לוי: בסעיף קטן (ב), תיקון קטן להבהרה.

נועה ברודצקי לוי: "עובד סוציאלי קהילתי יהיה רשאי להגיש תסקירים".

נועה ברודצקי לוי: נבהיר שזה עובד סוציאלי באותו בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: זה העובד הסוציאלי שדיברנו עליו כרגע.

גלעד קריב: זה לא כל עובד סוציאלי קהילתי.

נועה ברודצקי לוי: כן.

נועה ברודצקי לוי: הספציפי.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: רק צריך לתקן כאן את הניסוח.

נועה ברודצקי לוי: לבקשת הוועדה נוסיף דיווח לכנסת.

נועה ברודצקי לוי: זה יהיה סעיף 220כ.

נועה ברודצקי לוי: 220כ.

נועה ברודצקי לוי: שר המשפטים ידווח לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת בחודש ינואר 2025 ובתום הוראת השעה כאמור בסעיף - (סעיף שנפנה אליו) - על יישום הוראות חוק זה, פריסת בתי המשפט הקהילתיים, מספר הנאשמים שהחלו בהליך בבית המשפט הקהילתי ומספר המסיימים בהצלחה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

נועה ברודצקי לוי: 22כא.

נועה ברודצקי לוי: מחקר מלווה לשם בחינת יישומן והשפעתן של הוראות חוק זה יערוך שר המשפטים או הנהלת בתי המשפט - - -

גלעד קריב: כאן הבנתי שמי שממילא עושה את המחקר המלווה, זאת הנהלת בתי המשפט.

גלעד קריב: יש התנגדות שנכתוב הנהלת בתי משפט?

שושי פרידמן סומך: אפשר לכתוב הנהלת בתי המשפט.

השופט אביטל חן: כאחראית לביצוע.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אבל ממילא אתם עושים את המחקר.

השופט אביטל חן: כן, אבל באמצעות.

גלעד קריב: זה ברור.

גלעד קריב: כל עוד אתם לא מפריטים את השפיטה.

גלעד קריב: קראתי אתמול שיש מחוז בקליפורניה שבו אפשר לשכור שופט פרטי לגירושין.

גלעד קריב: אם אתה בעל ממון ואתה רוצה לזרז את הליך הגירושין, החוק במחוז מאפשר לשכור.

גלעד קריב: האמת, עשיתי טעות נוראית כשאמרתי את זה בנוכחות נציג האוצר.

גלעד קריב: זה יופיע בחוק ההסדרים הבא.

גלעד קריב: עידו, תמחק את מה ששמעת.

השופט אביטל חן: זה לפני שעוברים לשיפוט על ידי רובוטים.

גלעד קריב: אני שמח שאנחנו לא במיקור חוץ של שופטים.

נועה ברודצקי לוי: "לשם בחינת יישומן והשפעתן של הוראות חוק זה תערוך הנהלת בתי המשפט מחקר שיוגש לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת".

נועה ברודצקי לוי: לגבי התיקון לתוספת השמינית, אמרנו קודם.

נועה ברודצקי לוי: לפני שאנחנו עוברים לסעיפי תחילה ותחולה, רציתי להעיר לגבי חוק זכויות נפגעי עבירה.

נועה ברודצקי לוי: בגלל שיש דיונים בוועדה שלנו לגבי תיקון בנושא של הבעת עמדה בהסדר טיעון, ככל שההצעה מתקדמת, אני מציעה שבאותה מסגרת כן יידון גם הנושא הזה, ככל שיש שינוי לגבי הבעת עמדה להסדר טיעון.

יפעת רווה: אין הכפפה.

יפעת רווה: נעשה תיקון עקיף.

גלעד קריב: הסיכויים של החוק הזה לעבור ולהיכנס לספר החוקים כרגע יותר גדולים לאור לוחות הזמנים.

גלעד קריב: נעבוד על זה.

גלעד קריב: אני לא מוותר בקלות.

השופט אביטל חן: אם את מפנה לחוק אחר וההוא משתנה, אנחנו עדיין כפופים אליו.

נועה ברודצקי לוי: אבל זה תיקון לחוק נפגעי עבירה.

נועה ברודצקי לוי: העיקר בו אלה הסדרי טיעון.

נועה ברודצקי לוי: הבעת עמדה תיעשה כמו בהסדרי טיעון וצריך יהיה גם שם.

גלעד קריב: ביום ראשון נראה מה מצבנו.

נועה ברודצקי לוי: סעיף תחילה ותחולה.

נועה ברודצקי לוי: אנחנו מוסיפים סעיף בעניין זה.

נועה ברודצקי לוי: הממשלה רצתה לבדוק לגבי יום התחילה, אם רוצים איזושהי דחייה או לא.

נועה ברודצקי לוי: יש תשובה?<

שירי לנג: אנחנו חשבנו ש-3 שבועות זה ריאלי.

יפעת רווה: כי אנחנו צריכים להוציא את הצו?

שירי לנג: כן.

שירי לנג: אנחנו צריכים להתקין את הצו ששר המשפטים שמקים את בתי המשפט הקהילתיים ובעצם קובע את אזור השיפוט שלהם.

שירי לנג: אנחנו מעריכים ש-3 שבועות יספיקו לנו.

שירי לנג: אנחנו לא רוצים לדחות את זה יותר מדי.

יפעת רווה: אנחנו צריכים להפיץ תזכיר.

גלעד קריב: מכובדיי, אולי 1 בספטמבר?

שירי לנג: זה המון זמן.

גלעד קריב: אתם שמים לב מה קורה סביבנו?

גלעד קריב: אם אתם עומדים ב-1 באוגוסט, בבקשה.

גלעד קריב: אם יש כאן פרסום תזכיר של צו להערות הציבור, הדברים צריכים להיעשות בהיוועצות עם נשיאת העליון.

גלעד קריב: זה לא שהפיילוט מסתיים.

גלעד קריב: בואו נאמר שהחוק יעבור בסוף יוני.

גלעד קריב: אם אתם אומרים שתוך חודש אתם מפרסמים וחותמים, בסדר.

גלעד קריב: שזה יהיה או ה-1 באוגוסט או ה-1 בספטמבר.

גלעד קריב: מה שתחליטו.

יפעת רווה: ה-1 באוגוסט.

יפעת רווה: אני גם אגיד לפרוטוקול שאנחנו ביררנו את העשייה של הדבר הזה בתקופת בחירות עם מי שממונה על זה אצלנו.

גלעד קריב: וזה מהלך תקין.

יפעת רווה: עומד בקריטריונים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על 1 באוגוסט.

נועה ברודצקי לוי: "יעמוד בתוקפו בתקופה של חמש שנים מיום התחילה".

אוסאמה סעדי: שלוש שנים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: החוק עומד להוראת שעה של חמש שנים.

גלעד קריב: הסיפור של השלוש שנים הוא רק לאותו תנאי שדורש שתהיה סמכות שיפוטית לבית משפט קהילתי באזור מגוריו של האדם, כשלגבי זה גם יש חריג.

גלעד קריב: שלוש שנים.

גלעד קריב: קיצרנו את הוראת השעה רק לגבי הנקודה הזאת כי יש כאן פגיעה גדולה בזכות השוויון.

נועה ברודצקי לוי: "הוראות סעיף 220ד(א(4) תעמוד בתוקפה שלוש שנים מיום התחילה".

גלעד קריב: אל תבקשו מאיתנו להאריך בצו פגיעה משמעותית בזכות השוויון.

אוסאמה סעדי: צריך למחוק את השאר, את שר המשפטים.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: תעמוד בתוקפה לשלוש שנים.

גלעד קריב: זה זמן היערכות מספיק.

גלעד קריב: תרצו, תביאו חקיקה ראשית ותשנו את הדברים.

גלעד קריב: יש לנו סוגיה אחת שצריך לבדוק.

גלעד קריב: אני בטוח גם נועה תסייע לכם.

גלעד קריב: נשתדל להתכנס שוב בשעה 20:30 ונצביע.

השופט אביטל חן: זה הדבר היחיד שנשאר לנו כרגע?

גלעד קריב: דומני שכן.

גלעד קריב: אני לא מתכוון להגיש הסתייגויות.

גלעד קריב: אם חבריי כאן יגישו הסתייגויות לחוק, נדון בהן.

גבי לסקי: אם אני אגיש, זה לא יסתיים.

אוסאמה סעדי: יש לנו הרבה הסתייגויות.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: נצא להפסקה עד שעה 20:35.

גלעד קריב: אני מחדש את הישיבה.

גלעד קריב: חברתי היועצת המשפטית, בואי נקריא את נוסח הסעיף אליו הגעתם וניגש להצבעה.

נועה ברודצקי לוי: אנחנו בסעיף 220ד(ב), לגבי האפשרות לחרוג מתנאי הסף.

נועה ברודצקי לוי: לגבי תנאי הסף של פסקה (4) שמתייחסת לקיומו של בית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

נועה ברודצקי לוי: מוצע לקבוע ש"על אף האמור בסעיף קטן (א4), נשיא בית המשפט הקהילתי רשאי להורות" - - -

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: שזה יהיה מסודר.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על כך שבסעיף 220ד יתווסף סעיף קטן (ג) שיאמר חריג ספציפי לגבי תנאי (4) ב-220ד(א).

נועה ברודצקי לוי: כן.

גלעד קריב: יש חריג כללי לגבי התנאים של (5) עד (9) שזה השופט יכול להחליט על דעת עצמו שזה כן עובר למרות שאין, ולגבי ההתניה בסעיף קטן (4) שעומדת כרגע לתוקף לשלוש שנים במסגרת הוראת השעה, יהיה סעיף (ג).

גלעד קריב: נקריא אותו גם אם יהיו דיוקי נוסח.

נועה ברודצקי לוי: "על אף האמור בסעיף קטן (א)(4), נשיא בית המשפט הקהילתי רשאי להורות כי עניינו של הנאשם יהיה נידון בבית משפט קהילתי אם מצא כי התקיימו טעמים מיוחדים שיירשמו".

נועה ברודצקי לוי: אנחנו עוד נדייק את הנוסח.

נועה ברודצקי לוי: כאן זה נשיא בית המשפט הקהילתי ולא השופט שדן.

גלעד קריב: חוץ מטעמים מיוחדים, אנחנו מתייחסים ספציפית ליכולת לגבש תוכנית שיקום או לא.

השופט אביטל חן: שיהיה ברור שאין לו סמכות להעביר ממחוז למחוז או שחלים התנאים הכלליים ואפשר לומר שזאת העברה בתוך המחוז.

השופט אביטל חן: שנית, הוא למעשה יכול לאכוף את הצו של שר המשפטים, על אף האמור לעיל.

השופט אביטל חן: האם זה אוכף את הצו של שר המשפטים לעניין המקום?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: זה כל הרעיון.

השופט אביטל חן: הרעיון ברור.

השופט אביטל חן: אני רוצה לראות שאנחנו משקפים את זה גם בכתיבה.

גלעד קריב: חקיקה ראשית גוברת על צו.

קריאה: איך אנחנו מוודאים שזה באותו מחוז?

נועה ברודצקי לוי: נכתוב באותו מחוז.

גלעד קריב: נכתוב.

גלעד קריב: רשאי להעביר.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר גם כדי לראות שאני הבנתי.

גלעד קריב: סעיף 220ד קובע מה הם התנאים שבמסגרתם השופט בבית משפט שלום רשאי להעביר לדיון בבית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

גלעד קריב: זה 220ד(א).

גלעד קריב: יש לנו את סעיף 220ג(ב) שאומר שבאישור של נשיא בתי משפט שלום במחוז, מותר גם להעביר מבית משפט קהילתי אחד לבית משפט קהילתי אחר באותו מחוז.

גלעד קריב: זה 220ג(ב).

השופט אביטל חן: והוא נשאר עומד.

גלעד קריב: בסדר גמור.

קריאה: או מבית משפט שלום באותו מחוז לבית משפט קהילתי שנמצא במקום אחר.

גלעד קריב: זה מה שאמרתי.

השופט אביטל חן: לא מקהילתי לקהילתי.

השופט אביטל חן: למשל, יכול להעביר לפתח תקווה רגיל לראשון קהילתי.

גלעד קריב: אז לשם מה אנחנו צריכים את (ג)?

גלעד קריב: אם כך אתם מפרשים את סעיף 220ג(ב), לשם מה אנחנו צריכים את התוספת הזאת?

גלעד קריב: א רק צריך להבהיר שזה על אף אמור גם בסעיף קטן (4).

גלעד קריב: זה מה שאמרתי לכם בהתחלה.

שושי פרידמן סומך: אנחנו רוצים את ה-מטעמים מיוחדים שיירשמו.

גלעד קריב: אבל כרגע הסברתם לי שסעיף 220ג(ב) מאפשר להעביר מבית משפט שלום שאין בו קהילתי לבית משפט שלום קהילתי במקום אחר במחוז.

השופט אביטל חן: נכון.

גלעד קריב: אז לשם מה הלכתם עכשיו לדון הזה של ה-20 דקות?

שושי פרידמן סומך: יש דבר בין תקופת הביניים לתקופת הקבע.

גלעד קריב: אמרתי לכם שאם זאת ההבנה שלכם, כל מה שצריך לעשות, הרי אמרתי לכם שאם זה הכיוון, כל מה שצריך לומר זה "על אף האמור בסעיף 49 לחוק בתי המשפט והאמור בסעיף 220ד(4)" שהוא עומד כרגע לשלוש שנים.

גלעד קריב: כשהוא לא יעמוד, זה מיותר וברור שזה לא רלוונטי.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין את ההיגיון.

רומן שיינפלד: אני אסביר, ברשותך.

רומן שיינפלד: הסעיף שעכשיו קראנו אותו, למעשה נועד להתמודד עם מצב שבו עניינו של נאשם נדון בבית משפט שלום בכפר סבא ולמעשה הוא מתגורר ברמלה.

רומן שיינפלד: כתב האישום הוגש בכפר סבא.

רומן שיינפלד: כדי לאפשר העברה לרמלה ולעבור הליך קהילתי, צריך נשיא בית משפט השלום באותו מחוז להעביר את עניינו.

רומן שיינפלד: זאת אומרת, הכול מתאים.

רומן שיינפלד: יש תוכנית שיקום והכול מתאים וזה בסדר.

גלעד קריב: למעט דבר אחד.

רומן שיינפלד: נכון.

גלעד קריב: אם זאת הייתה הכוונה, היה צריך לכתוב שזה במקום מגוריו.

גלעד קריב: זה נורא נחמד כאשר מחוקקים, כוונת המחוקק היא דבר חשוב וכוונת הממשלה המציעה זה דבר חשוב, אבל לחוק יש חיים בפני עצמו.

גלעד קריב: יש טקסט, יש לשון.

גלעד קריב: אם זאת הכוונה, הייתם צריכים לומר לנו שבסעיף 220ג(ב) זה להעביר לבית משפט קהילתי אחר במקום מגוריו.

גלעד קריב: אם זה במקום מגוריו, אז למה זה באותו מחוז?

גלעד קריב: מה הרציונל?

גלעד קריב: ואם משום מה הסמכות המקומית שנקנתה היא במקום ביצוע העבירה וזה באילת, אבל הבן אדם מתגורר בצפת ושם יש בית משפט קהילתי, אז למה ההתניה כאן באותו מחוז?

גלעד קריב: אז תעבירו את זה לצפת.

גלעד קריב: לכן אני לא מצליח להבין.

גלעד קריב: תעשו לכם תרשים זרימה, תסבירו מה אתם מתכוונים, שלשון החוק תהיה מדויקת.

השופט אביטל חן: ממחוז למחוז, אתה יודע שזה רק נשיא/ת בית משפט עליון.

גלעד קריב: בסדר, אז על אחת כמה וכמה.

גלעד קריב: אתה מסכים אתי שהרציונל שכרגע שמענו הוא לא רק באותו מחוז.

אוסאמה סעדי: מעבירים כאן ממחוז שאין בו למחוז שיש בו.

רומן שיינפלד: ברשות אדוני, אני אמשיך.

רומן שיינפלד: הסעיף שהוסף עכשיו מתייחס למצב שאדוני התייחס אליו, שזה בתקופת הביניים.

אוסאמה סעדי: ממחוז שאין בו למחוז שיש בו.

רומן שיינפלד: בכל המקומות יש.

רומן שיינפלד: בתקופת הביניים, אם נאשם ביצע עבירה בכפר סבא והוא מתגורר בכפר סבא אבל רוצה עכשיו לעבור הליך קהילתי ברמלה, במקרה הזה הסעיף שעכשיו נוסח למעשה מאפשר את הדבר הזה.

רומן שיינפלד: זה הרציונל אדוני.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: חברים, אנחנו בבלבלת מיותרת כי אותי עכשיו מעניין לשון החוק.

גלעד קריב: כפי שאמרתם, יש שתי סיטואציות שאנחנו צריכים לתת עליהן את הדעת.

גלעד קריב: סיטואציה אחת היא שנדון הליך פלילי בבית משפט שלום אבל הנאשם מתגורר במקום שיש בו בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: הפרקליטות, המשטרה, הגישו את כתב האישום בבית משפט לא קהילתי, לא במקום מגוריו, ואנחנו רוצים לומר בצורה פשוטה שאפשר להעביר את זה לבית משפט קהילתי שהוא במקום מגוריו.

גלעד קריב: אתם רוצים שזה יהיה בסמכות של נשיא בתי המשפט שלום באותו מחוז ואתה מסכים אתי שאם גם הסיטואציה היא לא בגבולות אותו מחוז, אז הגיוני שפונים לנשיאת בית המשפט העליון ועל פי אותו רציונל אין סיבה שהיא לא תסכים.

גלעד קריב: נכון?

השופט אביטל חן: עד עכשיו בסדר.

גלעד קריב: זאת סיטואציה אחת.

גלעד קריב: כרגע לשון הסעיף ב-220ג(ב) תומכת באופציה הזאת אבל היא לא ייחודית לאופציה הזאת מכיוון שלא מתוארת כאן הסיטואציה של להעביר למקום מגוריו.

גלעד קריב: זאת סיטואציה אחת.

גלעד קריב: עכשיו יש סיטואציה שנייה והיא לא כפי שתיאר חברנו.

גלעד קריב: האדם מתגורר באבן יהודה ואבן יהודה לא נכללת בצו השיפוט הקהילתי בכפר סבא אבל באים ואומרים שהמשפחה הזאת מוכרת לשירותי הרווחה של אבן יהודה, אבן יהודה בכלל רוצה להתחיל לפתח מסלול קהילתי ובמקרה הזה המשפחה, רשויות הרווחה של העיר, הסניגור של הבן אדם, באים ואומרים שיש בית משפט קהילתי בכפר סבא, אבן יהודה לא נכללת בתחום, אבל הנה, אנחנו יכולים להציג לנשיא בתי המשפט הקהילתיים שגם במקרה הזה, למרות שהוא לא מתגורר בכפר סבא וברשויות שבצו שיפוט, יש מקרה ייחודי.

השופט אביטל חן: זאת הכוונה.

גלעד קריב: יפה.

אוסאמה סעדי: לכן כתבו שזה מטעמים מיוחדים שיירשמו.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: עכשיו תסבירו לי למה אנחנו צריכים כאן בהכרח שני סעיפים.

גלעד קריב: כאן אנחנו רוצים שזה יהיה של נשיא בתי משפט השלום?

גלעד קריב: וכאן אנחנו רוצים נשיא בתי המשפט הקהילתיים?

רומן שיינפלד: נשיא בתי המשפט הקהילתיים מעביר תסקירי התאמה.

קריאה: הסעיף השני נועד אך ורק למצב הביניים.

גלעד קריב: אני מסכים איתך.

גלעד קריב: עכשיו אני רוצה לשאול את השאלה.

גלעד קריב: בהינתן הקונסטרוקציה הזאת, האם אנחנו רוצים להישאר עם הניסוח הרחב של 220ג(ב) שבעצם לא מכניס את עניין העברה למקום מגוריו של הנאשם.

גלעד קריב: הוא סעיף סל רחב.

גלעד קריב: אני חושב שהוא יוצר מצב שלא ברור מתי פונים לנשיא בתי המשפט הקהילתיים ומתי זאת סמכות שיורית של הנשיא של בתי משפט השלום כי על פניו כרגע זה רחב.

גלעד קריב: אם התכוונתם לסיטואציה יותר ספציפית, תחליטו אם אתם רוצים לנסח את זה.

גלעד קריב: זאת כל השאלה.

גלעד קריב: קודם כל, הבנו שאנחנו צריכים להוסיף 220ד ולומר שעל אף האמור בסעיף 220ד(א4) רשאי נשיא בתי המשפט הקהילתיים להורות על קיום דיון בבית משפט קהילתי ובלבד שהוראות סעיף זה וזה לעניין גיבוש תוכנית שיקום - - -

אוסאמה סעדי: לנאשם שהוא לא גר.

גלעד קריב: אז לא צרי לומר את זה, כי זה על אף תנאי (4).

רומן שיינפלד: הקונסטלציה של נשיא בית משפט קהילתי שמפנה לתסקיר התאמה.

רומן שיינפלד: הסמכות נשארת סמכות של נשיא המחוז להעביר את הדיונים ממקום למקום.

רומן שיינפלד: על זה אנחנו מדברים.

גלעד קריב: מה נשיא בית המשפט הקהילתי עושה?

רומן שיינפלד: בודק אם מטעמים מיוחדים שיירשמו צריך להפנות את זה לשירות המבחן לבחינת תסקיר התאמה.

גלעד קריב: אין בעיה וההחלטה מתקבלת על ידי מי?

רומן שיינפלד: ההחלטה אם להכניס לבית משפט קהילתי או לא להכניס לבית משפט קהילתי, אם צריך להעביר בית משפט – נשיא המחוז.

רומן שיינפלד: אם לא צריך להעביר בית משפט וזה נשאר באותו בית משפט - - -

גלעד קריב: לא, אבל אז אנחנו לא בסיטואציה.

גלעד קריב: אם יש בית משפט קהילתי.

רומן שיינפלד: נכון, אנחנו לא בסיטואציה.

גלעד קריב: אני רוצה להבין.

גלעד קריב: נשיא בית משפט קהילתי, בסיטואציה השנייה, אדם מתגורר במקום שהוא לא באחד משטחי השיפוט של בתי המשפט הקהילתיים.

גלעד קריב: הפרוצדורה תהיה שהוא פונה בבקשה לנשיא בית המשפט הקהילתי, נשיא בית המשפט הקהילתי צריך לאשר שניתן לתת לאיש הזה את מה שהחוק קובע, שניתן לבנות בעניינו תוכנית שיקום ואם הוא מאשר את זה, אז נשיא בתי המשפט השלום במחוז הרלוונטי - הוא זה שנותן את ההוראה.

גלעד קריב: לא יותר הגיוני לפשט את זה שנשיא בתי המשפט הקהילתיים כבר בסיטואציה הזאת ייתן את ההוראה?

רומן שיינפלד: בגלל שזה מסבך את הדברים האחרים, אנחנו נוטים להשאיר את זה כך.

גלעד קריב: אז צריך לכתוב את זה ברחל בתך הקטנה.

רומן שיינפלד: כך נכתוב.

גלעד קריב: גם אישור של נשיא בתי המשפט הקהילתיים וגם אישור נשיא בתי משפט השלום במחוז?

השופט אביטל חן: אתה רוצה לשמוע את דעתי או את דעת ההנהלה?

השופט אביטל חן: דעתי הייתה כדעתך.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני רוצה להציע הצעה.

גלעד קריב: לא שהיועצת המשפטית של הוועדה תקריא את הנוסח.

גלעד קריב: אני מבקש שהממשלה בעלת הצעת החוק, שבו עשר דקות - החוק מספיק חשוב כדי שעד חצות נצא מכאן – ותביאו נוסח של שני הסעיפים האלה.

גלעד קריב: שבו 20-10 דקות, כמה זמן שאתם צריכים ותביאו נוסח שהוא על דעת הנהלת בתי המשפט.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, אני חייב לצאת.

אוסאמה סעדי: אני רק אומר שאנחנו בגדול תומכים ותמכנו אבל בגלל העניין הזה של התוספת וההחרגה הגורפת, אני אמנע.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני מחדש את הישיבה.

גלעד קריב: מי מנציגות הממשלה אומרת לנו איפה אנחנו כרגע בניסוח?

גלעד קריב: אני מבין שברמה העקרונית יש הסכמה שאם אנחנו בסיטואציה – גם על דעת הנשיאה שדי באישור – של מעורבות.

גלעד קריב: איפה אנחנו עכשיו?

גלעד קריב: איזו בעיה חדשה נולדה?

קריאה: ערכנו את הסעיפים ונוצר כאן איזה פלונטר.

גלעד קריב: תסבירו מה המחשבה.

שושי פרידמן סומך: אנחנו מנסים, בעקבות הצעתו של אדוני, להבהיר את היחסים בין הסעיפים.

שושי פרידמן סומך: ההצעה כרגע היא לפרק את סעיף 220ג.

נועה ברודצקי לוי: אולי קודם נאמר מהותית את ההסכמה.

שושי פרידמן סומך: בסדר.

שושי פרידמן סומך: הרעיון הוא שההבחנה תהיה בין סיטואציה כאשר מקום מגוריו של אדם הוא באזור השיפוט של בית משפט קהילתי- - -

רומן שיינפלד: בהתאם לצו.

שושי פרידמן סומך: והוא רוצה לעבור בתוך אותו מחוז שיפוט, אז זה נשיא בית משפט שלום.

שושי פרידמן סומך: כאשר מקום מגוריו הוא מחוץ לאזור השיפוט של בית משפט קהילתי לפי הצו, הוא צריך את אישור נשיא בית המשפט הקהילתי וטעמים מיוחדים שיירשמו.

גלעד קריב: בסדר גמור.

קריאה: לפי הסיטואציה הזאת לא צריך כפילות אלא די בנשיא בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: זאת סיטואציה שאומרת שמותר להעביר מבית משפט שלום במקום אחד לבית משפט קהילתי במקום אחר באותו מחוז, בהסכמת נשיא בתי משפט השלום באותו מחוז, אם מקום מגוריו של הנאשם נמצא באזור השיפוט של אותו בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: זה יוסדר לנו בסעיף 220ג, נכון?

שושי פרידמן סומך: כן.

שושי פרידמן סומך: אני רוצה לקרוא את הנוסח המוצע.

שושי פרידמן סומך: על אף האמור בסעיף 49 לחוק בתי המשפט -

שושי פרידמן סומך: היה מקום מגוריו של הנאשם מחוץ לאזור השיפוט של בית משפט קהילתי לפי סעיף 220יד, רשאי נשיא בית המשפט הקהילתי להורות כי עניינו של נאשם יהיה נדון בבית משפט קהילתי במחוז שבו הוגש כתב האישום, אם מצא כי התקיימו טעמים מיוחדים שיירשמו.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: האם אנחנו בסעיף קטן (2) אומרים על אף האמור בסעיף - - -

נועה ברודצקי לוי: אבל אז הרעיון הוא למחוק את סעיף 220ד, פסקה (4).

נועה ברודצקי לוי: מעבירים את כל ההסדר לסעיף 220ג ומוחקים את פסקה (4) בסעיף 220ד.

גלעד קריב: מוחקים את פסקה (4) ומשאירים את הוראת השעה של השלוש שנים?

שושי פרידמן סומך: הופכים את זה להוראת שעה.

גלעד קריב: זה יחול למשך שלוש שנים.

שושי פרידמן סומך: נכון.

גלעד קריב: כאן ההוראה היא על התנאי.

גלעד קריב: שם אתם מבטלים את הסעיף הזה שמאפשר.

שושי פרידמן סומך: לכן אני אומרת במקום סעיף התנאי, נכנס אותו סעיף שאומר שכאשר מקום מגוריו הוא מחוץ לאזור השיפוט.

שושי פרידמן סומך: הבנתי מה אתה אומר.

גלעד קריב: אני רוצה להבהיר.

גלעד קריב: לפני שנגיע של סעיף קטן (4) אני אציע כאן ניסוחים.

גלעד קריב: נכון להיום יכול להיות מצב שהמדינה מגישה כתב אישום בבית משפט שלום על פי סמכות מקומית, לא במקום מגוריו של האדם.

גלעד קריב: באותו בית משפט שלום שהוא לא במקום מגוריו של אדם, יש בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: על פי הנוסח של הצעת החוק הממשלתית לא הייתה מניעה שהשופט בבית משפט שלום באותה עיר יעביר את זה לקהילתי.

גלעד קריב: זאת הצעת החוק הממשלתית.

גלעד קריב: הצעתם כאן עכשיו ניסוח שמגביל את זה, שבעצם אומר שזה לא יכול להתקיים אבל זה לא היה בהצעה המקורית.

גלעד קריב: אל תביאו לי בשלבים האחרונים של הדיון צמצומים בזכות.

גלעד קריב: אני לא פותח את הדיון הזה.

גלעד קריב: זאת הצעת החוק הממשלתית.

גלעד קריב: אני משאיר את סעיף 220ג(א) כפי שהוא.

גלעד קריב: זאת סמכות להעביר לבית משפט שלום קהילתי.

גלעד קריב: תמיד תהיה סמכות.

גלעד קריב: אם אי אפשר לגבש תוכנית, בסדר, אז החוק אומר שאם אי אפשר לגבש תכנית שיקום, אז אין, אז זה לא יעלה בתסקיר התאמה כי אין התאמה.

גלעד קריב: קצין המבחן יאמר שזה לא מתאים כי אי אפשר לעשות תוכנית שיקום.

גלעד קריב: זה כל הרעיון של תסקיר התאמה.

גלעד קריב: לשם כך גם צריך את האישור של נשיא בית משפט השלום באותו מחוז והוא ישאל מדוע מעבירים לקהילתי כאשר הבן אדם בכלל גר 200 קילומטרים משם ביישוב שאי אפשר לבנות תוכנית שיקום.

גלעד קריב: ירצה נשיא בתי המשפט הקהילתיים להוציא כאן הנחיות הדרכה לנשיאים המחוזיים, אני לא מצמצם עכשיו את מה שהיה מלכתחילה בהצעת החוק הממשלתית כי אחרת אני לא אצביע היום ונפתח עוד דיונים.

גלעד קריב: לא כדאי לכם.

גלעד קריב: זאת הסיטואציה.

גלעד קריב: אני לא נסוג ממנה.

גלעד קריב: תפתרו את זה בהנחיות פנימיות, בשיקול הדעת של נשיא בתי משפט שלום בכל מחוז, שיאמר שהוא לא מאשר את ההעברה.

גלעד קריב: עכשיו אנחנו עוברים לסיטואציה של סעיף קטן (4).

גלעד קריב: אל תבטלו את (4) כי כל הוראת השעה לשלוש שנים נשענת על סעיף (4) ולכן אתם משאירים את סעיף (4) כמו שהצענו בהתחלה.

גלעד קריב: הבעיה היחידה שהייתה צריכה לבוא לפתרון היא כפל הנשיאים ואני מבין שהנשיאה ומנהל בתי המשפט, על דעת משרד המשפטים, פתרו את זה.

גלעד קריב: לכן צריך להוסיף אחרי סעיף (ב) בסעיף 220ד, שאומר שלשופט בית משפט שלום מותר לחרוג מתנאים (5) עד (9) מטעמים מיוחדים.

גלעד קריב: זה הסכמנו ואנחנו לא נוגעים בזה.

גלעד קריב: אנחנו מוסיפים כאן סעיף (ג) ואנחנו אומרים שלנשיא בתי המשפט הקהילתיים – עכשיו ננסח את זה אנחנו – על אף האמור - - -

שושי פרידמן סומך: זה מה שהצענו לפני שעה.

גלעד קריב: אנחנו אמרנו לכם על זה כן.

גלעד קריב: אתם פתחתם את הסוגייה.

גלעד קריב: אני לא מאמין.

קריאה: זאת השעה.

קריאה: נמשיך.

גלעד קריב: אתם פתחתם את הסוגייה שאתם לא רוצים שנשיא בתי המשפט הקהילתיים יקבל את ההחלטה.

גלעד קריב: כל השעה האחרונה סבבה סביב השאלה למה צריך שני אישורים של נשיאים, פעם נשיא בית משפט קהילתי.

גלעד קריב: אבל חבל, ישבנו, אכלנו, הכול טוב, נהנינו ביחד ולכן שמים סעיף קטן (ג) האומר שעל אף האמור בסעיף קטן (א4), רשאי נשיא בתי המשפט הקהילתיים להורות כי עניינו של נאשם יהיה נדון בבית משפט קהילתי באותו המחוז אם התקיימו טעמים מיוחדים שיירשמו ובלבד שהוראות סעיף הנוגע לתסקיר – נמצא את ההפניה לכך - שאפשר לגבש תוכנית שיקום.

גלעד קריב: מטעמים מיוחדים שיירשמו ובלבד שהוראות חוק זה ניתנות ל-, לא יודע.

נועה ברודצקי לוי: זה צריך להיות: על אף האמור בסעיף 49 לחוק בתי המשפט ועל אף האמור בסעיף 220ג(ב) ועל אף האמור בסעיף קטן (א4).

נועה ברודצקי לוי: כי אז אנחנו מתגברים על הכול.

גלעד קריב: בסדר.

נועה ברודצקי לוי: מתגברים גם על סעיף 49, גם על סעיף שאומר שצריך את נשיא בית משפט השלום ומתגברים על ההוראה הזאת, של נשיא בית המשפט הקהילתי.

גלעד קריב: השאלה היחידה שאני רוצה לשאול.

גלעד קריב: טעמים מיוחדים, ברור.

גלעד קריב: האם אתם מסתפקים בטעמים מיוחדים ופשיטה שנשיא בית המשפט הקהילתי צריך לבדוק את זה?

קריאה: כן.

קריאה: ברור.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: אני חוזר על שתי ההקראות של הנוסח הזה ואנחנו מצביעים.

מירית בן מיור: קרן, איפה נכנסת עמדת הצדדים?

גלעד קריב: איפה נכנסת עמדת הצדדים בשאר המקומות של שיקול דעת של השופט?

גלעד קריב: אל תיכנסו לזה.

גלעד קריב: תעזבו.

גלעד קריב: הרי נשיא בתי המשפט הקהילתיים לא יוכל לדון, להחליט על ההעברה אם אין תסקיר התאמה.

גלעד קריב: תסקיר ההתאמה משקף את העמדה של הגורמים המקצועיים.

מירית בן מיור: אבל אנחנו רצינו למנוע הצפה של תסקירי התאמה.

רומן שיינפלד: אבל הוא יסנן.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר לכם את המצב.

גלעד קריב: לא יעבור חוק שמעגן בחקיקה ראשית מצב שחד משמעית מבלי יכולת שיקול דעת הקביעה אם אדם ילך למאסר או ייכנס לתהליך שיקומי, תלויה בפריסת בתי המשפט הקהילתיים.

גלעד קריב: זה לא יהיה קיים.

גלעד קריב: זאת הנקודה.

גלעד קריב: החוק לא יובא להצבעה בכנסת הזאת אם מישהו חושב שזה יהיה.

גלעד קריב: לא יהיה.

גלעד קריב: תמשיכו בפיילוט.

גלעד קריב: לא במשמרת שלי.

גלעד קריב: הדרך היחידה שאני מוכן לאכול את זה, אמרתי, עם שיקול דעת של נשיא בתי המשפט הקהילתיים.

גלעד קריב: יש לכם סמכות להוציא הנחיות, אתם עובדים ביחד, יש סמכות שיורית להוציא - אם אתם רוצים – אפילו תקנות.

גלעד קריב: שבו ותרבעו את המעגל.

השופט אביטל חן: אנחנו כבר דיברנו על כך שוועדת ההיגוי היא זאת שתעשה.

השופט אביטל חן: אפשר להתקדם.

גלעד קריב: חברים, אני מקריא את הנוסח ומצביע.

גלעד קריב: חברות יקרות, תפתרו את הסוגייה הזאת בתוך ההתדיינות שלכם הפנימית.

גלעד קריב: אתם תצליחו לרבע את המעגל.

גלעד קריב: אף אחד לא יציף אתכם בתסקירי התאמה.

גלעד קריב: את סעיף 220ג כבר קראנו.

שושי פרידמן סומך: אפשר להקריא אותו שוב?

נועה ברודצקי לוי: אני כן רוצה לשאול את משרד המשפטים כי הייתה להם איזושהי הערה גם ב-(א) לגבי העניין של מקום מגורים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני לא מוכן.

גלעד קריב: זה צמצום שלא דנו בו בוועדה.

שושי פרידמן סומך: אדוני הציע לחזור לנוסח הממשלתי.

גלעד קריב: נכון.

שושי פרידמן סומך: בו הופיע סמוך למקום מגוריו.

נועה ברודצקי לוי: זה היה ונמחק.

גלעד קריב: את מוכנים "או בסמוך אליו"?

גלעד קריב: לא יהיה מקום מגוריו.

גלעד קריב: כתוב גם בסמוך אליו.

גלעד קריב: סוגייה פרשנית.

שושי פרידמן סומך: מקום מגוריו של הנאשם או בסמוך אליו.

שושי פרידמן סומך: זו הייתה ההצעה.

גלעד קריב: לזה אני מוכן, כל עוד יש "בסמוך אליו".

נועה ברודצקי לוי: יש הבדל בין שתי הסיטואציות שזה חשוב שהוועדה תבין.

נועה ברודצקי לוי: העמדה היא כזאת שאם הוא לא גר באזור בית משפט השלום אליו הוגש כתב האישום, למרות שיש בית משפט קהילתי באותו בית משפט, זה אומר הוא לא יופנה לבית המשפט הקהילתי.

נועה ברודצקי לוי: זה כן חשוב.

גלעד קריב: זאת המשמעות של ההצעה שלכם.

שושי פרידמן סומך: נכון.

גלעד קריב: אם נגד הבן אדם הוגש כתב אישום בבית משפט שלום שיש בו בית משפט קהילתי אבל הנאשם לא מתגורר באותו מקום או בסמוך אליו, הוא לא מגיע לבית משפט קהילתי.

גלעד קריב: נכון?

קרן רוט: אלא אם כן הוא גר במקום שיש בו.

נועה ברודצקי לוי: אבל אז זה לא משנה באיזה בית משפט הוגש כתב אישום.

נועה ברודצקי לוי: מה שחשוב זה אם יש בית משפט קהילתי באזור המגורים.

השופט אביטל חן: סמוך לאזור המגורים שלו.

גלעד קריב: צריך להסתכל על (ב).

גלעד קריב: בואו נעשה את זה מסודר.

גלעד קריב: זה לא כל כך מסובך.

גלעד קריב: יש כאן סיטואציה ראשונה שהיא בסעיף (א).

גלעד קריב: סעיף (א) על פניו הכוונה שלכם, אתם אמרתם את זה, הייתה – גם אם זה לא הופיע בניסוח – שהסיטואציה בסעיף (א) היא העברה לבית משפט קהילתי באותו בית משפט שלום.

גלעד קריב: את זה אתם אמרתם.

גלעד קריב: זאת הייתה הכוונה שלכם.

גלעד קריב: לכן הוספנו את "באותו בית משפט", כדי להבהיר את העניין.

גלעד קריב: אבל הסיטואציה בסעיף קטן (א) היא סיטואציה שהכול קורה באותו בית משפט שלום.

גלעד קריב: לכן לא מבקשים אישור של נשיא בתי המשפט.

גלעד קריב: זה קורה באותו בית משפט שלום.

גלעד קריב: עכשיו אתם באים ואומרים שאתם רוצים בצד האמירה שזה באותו בית משפט שלום גם לחזור לתנאי שהיה בהצעה הממשלתית, שזה באותו בית משפט שלום, ובלבד שהנאשם מתגורר באותו מקום או בסמוך אליו וזו הסיטואציה הראשונה.

גלעד קריב: נכון?

שושי פרידמן סומך: אבל לא צריך את שני התנאים.

גלעד קריב: כן צריך את שני התנאים.

גלעד קריב: זאת הסיטואציה של סעיף קטן (ב) כי זה דורש את הסכמת נשיא בתי משפט השלום במחוז.

גלעד קריב: האם שופט בבית משפט שלום אחד יכול להחליט שהוא הולך לבית משפט שלום שני?

גלעד קריב: לכן יש את סעיף (ב).

גלעד קריב: סעיף (ב) אומר שאפשר להעביר לבית משפט שלום אחר במחוז שיש בו בית משפט קהילתי, בתנאי שיש את אישור נשיא בתי המשפט באזור.

גלעד קריב: פשיטה שלא יעבירו לבית משפט קהילתי אחר במחוז שהוא לא במקום מגוריו של האדם, כי מה עשינו בזה?

גלעד קריב: זה גם לא מתאים לתנאים שאנחנו עם סעיף קטן (4) שמשאירים אותו.

קרן רוט: אבל תנאי (4) הוא בעצם סעיף שהוא יפוג.

גלעד קריב: עוד שלוש שנים.

גלעד קריב: תעזבו.

קרן רוט: זה בדיוק מה שמטריד.

קרן רוט: זה יישאר לא בכפוף למקום מגורים, שהתנאי הזה יפוג.

גלעד קריב: את אומרת שבסעיף קטן (ב) יהיה נדון בבית משפט אחר באותו מחוז שהוסמך לשבת כבית משפט קהילתי, שהנאשם מתגורר בו או בסמוך לו, אבל צריך את אישור נשיא בתי משפט השלום כי זאת העברה באותו מחוז.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: זאת הסיטואציה השנייה.

קריאה: כן.

קריאה: נכון.

קריאה: זאת אומרת שיש בית משפט קהילתי באותו בית מגורים וצריך להעביר אותו לבית משפט.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: עכשיו אנחנו יוצרים הוראה שהיא הוראה כללית שהיא גוברת על שני העניינים האלה שאומרת שבכל מקרה לנשיא בתי המשפט הקהילתיים יש סמכות להורות על העברת דיון לבית משפט קהילתי שאינו במקום מגוריו של האדם.

גלעד קריב: לא צריך לסמוך את זה רק על סעיף (4) כי גם כאשר סעיף (4) ייעלם, יישארו הוראות בסעיף 220ג שקושרות בין מקום המגורים או הסמוך אליו לבין הסמכות גם באותו בית משפט שלום.

גלעד קריב: לכן הסעיף הנוסף שאנחנו מוסיפים ב-220ד(ג) הוא סמכות שיורית של נשיא בתי המשפט הקהילתיים ואז זה מסתדר.

גלעד קריב: לנשיא בתי המשפט הקהילתיים יש סמכות כללית.

קריאה: באותו מחוז.

גלעד קריב: באותו מחוז כדי לא לעשות בלגן.

גלעד קריב: יש לו סמכות להורות על העברה לדיון בבית משפט קהילתי גם אם אין המדובר במקום מגוריו של האדם ופשיטה שזה בכפוף ליתר התנאים.

גלעד קריב: כל השאלה של תעדופים, עדיפויות, כמויות, התכתבות עם היכולת שלכם, לא צריך בכלל לשקול.

גלעד קריב: זאת סמכות טבועה שלכם להסדיר.

גלעד קריב: יש ועדת היגוי, תסדירו את זה, זאת סמכות בשיקול דעת.

גלעד קריב: הוא רשאי לבוא לומר שאין לו יכולת להוציא כאן תסקירים וזהו.

השופט אביטל חן: מקובל.

גלעד קריב: אז השארנו את זה פשוט.

גלעד קריב: יצרנו זיקה בלי קשר לסעיף מספר (4).

גלעד קריב: בעצם סעיף קטן (4) מחזק את העניין של המגורים לשלוש שנים.

גלעד קריב: האמת, אחרי התיקונים שעשינו ב-220ג(א) ו-(ב) גם לא צריך את (4) ואפשר להוריד אותו.

גלעד קריב: אז בואו נוריד את סעיף (4).

קריאה: איפה תקבע את הוראת השעה?

גלעד קריב: אני לא צריך כרגע את הוראת השעה.

גלעד קריב: נכון שזה נורא נחמד שעוד שלוש שנים היא תפקע, אבל אם אנחנו יוצרים זיקה עניינית.

קריאה: צודק.

גלעד קריב: זאת הכוונה המקורית של הממשלה.

גלעד קריב: הממשלה מלכתחילה התכוונה בהצעה, זה מה שהם אמרו לפרוטוקול, שהדיון הולך אחרי מקום מגוריו או בסמוך לו.

גלעד קריב: אנחנו אמרנו שחייבים גם איזושהי סמכות לאכוף את ההוראה.

נועה ברודצקי לוי: אם רוצים לבטא את הקושי שיש בכך שהפריסה כרגע היא לא ארצית, אנחנו נותנים כאן פתרונות משפטיים איך להתגבר על זה והשימוש בזה ייעשה בהתאם לפריסה.

גלעד קריב: אז תוסיפי חובת דיווח.

גלעד קריב: מכיוון שאני חושב שבמצב הזה אין יעילות, היעילות בסעיף קטן (4) עם הסיפור של הוראת השעה היה כאשר ניתקנו ב-220ג את הזיקה המקומית, נקרא לזה כך.

גלעד קריב: אבל זאת לא הכוונה.

גלעד קריב: השגנו סעיף החרגה כללי.

גלעד קריב: בכל חמש השנים האלה, לנשיא בתי המשפט הקהילתיים, וטוב שזה בידיים שלו, הסמכות לומר זה מקרה ייחודי או הנה יש רשות שהיא קרובה להסכים איתנו, היא כבר התחילה את ההתארגנות וזה אפילו טוב לנו להתחיל.

גלעד קריב: אני חושב שהסמכות הזאת מאזנת.

גלעד קריב: יש חובת דיווח לשר?

נועה ברודצקי לוי: כן.

גלעד קריב: אני מציע שהשר ידווח.

גלעד קריב: השר מגיע לכאן, הוא מדווח על הפריסה.

גלעד קריב: צריך להוסיף לסעיף הדיווח שיימסר גם דיווח על מספר המקרים בהם התבקש נשיא בתי המשפט קהילתיים לעשות שימוש ואת הכרעותיו, כדי שנראה את ההתקדמות, שהם ידעו שהם צריכים לתת לנו דין וחשבון על ההתקדמות ויש כאן הוראת שעה.

גלעד קריב: בסעיף 220ג, ב-(א) ו-(ב), תהיה הזיקה המקומית.

גלעד קריב: בסעיף (א) יש שני תנאים מצטברים: ראשית, העברה לבית משפט קהילתי באותו בית משפט, ושנית, שמדובר במקום מגוריו של האדם.

גלעד קריב: בסעיף (ב) תהיה הזיקה המקומית.

גלעד קריב: העברה לבית משפט שלום אחר במחוז שהוא קהילתי, שהוא במקום מגוריו או בסמוך לו.

גלעד קריב: זה פשוט מחייב את הסכמת נשיא בתי משפט השלום באותו מחוז.

גלעד קריב: את סעיף 220ג סגרנו .

גלעד קריב: אנחנו נשארים עם סעיף קטן (4) כי סעיף קטן (4) קובע תנאי מהותי.

גלעד קריב: נכון הוא גם נרמז בזיקה המקומית ב-220ג.

גלעד קריב: אנחנו נשארים עם סעיף קטן (4).

גלעד קריב: זה טיפה סרבול חקיקתי אבל יש כאן רשימה של תנאים מהותיים.

גלעד קריב: הסעיף הזה יעמוד בהוראת שעה לשלוש שנים ואז אנחנו מוסיפים את 220ד(ג) שהנוסח שלו יהיה:

נועה ברודצקי לוי: "על אף האמור בסעיף קטן (א4) ועל אף האמור בסעיף 49 לחוק בתי המשפט ועל אף האמור בסעיף 220ג(ב), נשיא בתי המשפט הקהילתיים רשאי להורות כי עניינו של נאשם יהיה נדון בבית משפט קהילתי – כמובן אם לא התקיים בתנאי של מקום המגורים – אם התקיימו טעמים מיוחדים שיירשמו", ונוסיף את העניין של באותו מחוז.

גלעד קריב: אני רק רוצה להסביר את המשמעות.

גלעד קריב: אנחנו מקבעים את, נקרא לזה, תפיסת הזיקה המקומית בשני מקומות, גם בתנאים המהותיים לכניסה לתהליך וגם בפרוצדורות של הסמכות המקומית ב-220ג.

גלעד קריב: את התנאי המהותי, הוראת שעה לשלוש שנים.

גלעד קריב: המטרה בסופו של דבר היא שעוד שלוש שנים המדינה תצטרך להגיע, בתקווה, לפריסה ארצית או לעבור דרך שינוי חקיקה.

גלעד קריב: המטרה, שאם נצליח בעוד שלוש שנים לבטל, הנושא של הזיקה המקומית הוא היבט דיוני.

גלעד קריב: הוא לא היבט מהותי.

גלעד קריב: אנחנו מקווים שבעוד שלוש שנים לא נחדש את הוראת השעה מכיוון שכבר תהיה פריסה ארצית ואז לא תהיה בעיה.

גלעד קריב: אם לא תהיה פריסה ארצית והכנסת תסרב להאריך את הוראת השעה והסעיף הזה יתבטל, זה משנה את מאזן השיקולים של נשיא בתי המשפט הקהילתיים למקרים החריגים.

גלעד קריב: זאת תהיה המשמעות הפרשנית.

גלעד קריב: בהיעדר הוראה מהותית של סעיף קטן (4) כי הכנסת תסרב להאריך אותה ולא תהיה פריסה ארצית – המשמעות הפרשנית שתילמד מכאן היא שבסופו של דבר המערכת תצטרך להעביר יותר מקרים.

נועה ברודצקי לוי: אבל אז תתבטל גם פסקה (4) וגם יתבטל המנגנון הזה, כי אפשר שהמנגנון הזה יחול אם אין לנו את פסקה (4).

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: המנגנון הזה ימשיך לחול.

גלעד קריב: אני אסביר למה.

גלעד קריב: יש שתי סיטואציות שסעיף 4 יתבטל.

גלעד קריב: הגענו לפריסה ארצית ולא צריך אותו, ואז באמת אפשר לוותר על הסעיף הזה כי הפרוצדורה תהיה בכל בית משפט שלום.

נועה ברודצקי לוי: ברגע שיש פריסה ארצית, ברור.

גלעד קריב: עכשיו בואו נאמר שאין פריסה ארצית אבל הכנסת לא מוכנה להאריך את הוראת השעה.

גלעד קריב: סעיף (4) מתבטל, זיקת המקום היא רק דיונית ב-220ג ועדיין צריך את הסעיף הזה כי גם במקום שאין דרישת זיקה מקומית שמתקיימת, עדיין הנשיא יצטרך לשקול והפעם הנשיא ישקול את זה מבלי שיש לו את סעיף (4) כתנאי מהותי.

שושי פרידמן סומך: אבל את זה הוא ישקול ב-220ג.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: נשיא בתי המשפט הקהילתיים לא שוקל את זה ב-220ג.

גלעד קריב: ב-220ג הוא בכלל לא מעורב.

גלעד קריב: 220ג מנוסח כרגע לסיטואציות שיש בהן זיקה מקומית.

שושי פרידמן סומך: נכון.

גלעד קריב: אם יש את סעיף מספר (4), אז יבוא נשיא בתי המשפט הקהילתיים ויסביר למה הוא לא קיבל את הבקשה של פלוני אלמוני להעברה והוא יאמר שיש את סעיף (4), אנחנו בתקופת הוראת השעה, הכנסת קיבלה את זה שיש כאן מעבר, ואז יש לו תירוץ חזק למה הוא לא מאשר את ההעברה כי יש את סעיף (4).

גלעד קריב: לא יהיה את סעיף (4) כי אתם לא תגיעו לפריסה ארצית אב הכנסת לא תיתן לכם הארכה, אז נשיא בית המשפט הקהילתי, יהיה לו יותר קשה להגן על הסירוב שלו לתת לאדם להיכנס לקהילתי.

גלעד קריב: זאת המשמעות וזה בדיוק הרעיון שאנחנו רוצים.

גלעד קריב: אתם לא תגיעו לפריסה ארצית, אני מקווה שהכנסת לא תאשר לכם הארכה של (4) ואתם תעמדו מול אתגר מאוד גדול איך ההחלטה אם אדם הולך מאחורי סורג ובריח או לתהליך שיקום תלויה בפריסה של מערכת בתי המשפט.

גלעד קריב: זאת המשמעות.

נועה ברודצקי לוי: אני חושבת שהוראת השעה תצטרך להתייחס גם ל-220ג ולהגיד שגם שם, זה חייב יהיה לרדת גם משם, הדרישה שזה יהיה באזור המגורים כי אחרת לא תהיה לזה משמעות.

גלעד קריב: זה לא נכון ואני אסביר.

גלעד קריב: אבל 220ג מדבר על היבט דיוני, גם כשתהיה פריסה ארצית.

גלעד קריב: יש היום פריסה ארצית.

גלעד קריב: אנחנו עדיין צריכים את 220ג כי ב-220ג יש הבחנה.

נועה ברודצקי לוי: אני מבינה אבל מה שאני אומרת זה, החשש שלי הוא שגם כאשר תפקע הוראת השעה בתום שלוש שנים ולא תהיה הדרישה, לא תופיע ב-220ד, אם לא תהיה פריסה ארצית, יוכלו להתגבר על זה למרות שזה לא מה שרשום.

נועה ברודצקי לוי: במובן הזה שהמשמעות תהיה שיוכלו להמשיך.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים כי אחרת צריך לבנות את הכול אחרת ולומר שתוך שלוש שנים אין זיקה.

נועה ברודצקי לוי: אחרי שלוש שנים אפשר לדרוש זיקה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בעצם מה שאת אומרת, על פי גישתך, זה שהוראת השעה לא צריכה להיות לחמש שנים אלא לשלוש שנים, כולה.

גלעד קריב: אנחנו אומרים למדינה שתוך שלוש שנים תגיעו לפריסה ארצית ונכתוב את החוק מחדש.

גלעד קריב: זאת המשמעות.

גלעד קריב: לא הגיוני.

נועה ברודצקי לוי: או שהחלופה היא שאם לא מגיעים לפריסה ארצית, צריכים לתת לכל אחד להגיע.

גלעד קריב: סעיף 220ג(א) ו-(ב) נדרש לנו.

גלעד קריב: הוא נדרש לנו גם כשתהיה פריסה ארצית.

נועה ברודצקי לוי: נכון.

גלעד קריב: עכשיו אנחנו שואלים איך אנחנו מניפים חרב מעל ראשה של המערכת כדי שיתקדמו.

גלעד קריב: שיטה אחת היא לומר להם, תעזבו, לא נותנים לכם חמש שנים לכל הצעת החוק הזאת ואתם מקבלים שלוש שנים.

גלעד קריב: תחזרו בעוד שלוש שנים.

גלעד קריב: אם לא תהיה פריסה ארצית, אנחנו נשנה את כל החוק.

גלעד קריב: אנחנו לא הולכים בכיוון הזה.

גלעד קריב: לא נגיע כאן לסיכום בכיוון הזה.

גלעד קריב: אני גם לא בטוח שהוא קונסטרוקטיבי.

גלעד קריב: אנחנו מעמידים חרב אחרת.

גלעד קריב: בשלוש השנים הקרובות לנשיא בתי המשפט הקהילתיים יהיה עוגן חזק לסרב להכנסת אנשים שאין להם זיקה מקומית לבית משפט קהילתי כי יש את סעיף (4).

גלעד קריב: יהיה קשה לתקוף את זה כי המחוקק נתן גרייס של שלוש שנים שבהן הוא אמר תנאי מהותי לכניסה לתהליך.

גלעד קריב: לא היכן זה קורה.

גלעד קריב: תנאי מהותי לכניסה, זאת זיקה מקומית.

גלעד קריב: בעוד שלוש שנים, אם לא תהיה פריסה ארצית ונבטל את הסעיף הזה, איזה תירוץ יהיה לנשיא בתי המשפט הקהילתיים אם הוא באופן גורף ידחה בקשות, רק כי לא הסדרנו פריסה מקומית?

גלעד קריב: ירוצו במקרה הזה לבג"צ ויאמרו שזו פגיעה מהותית בשוויון.

גלעד קריב: זאת החרב המתנופפת.

גלעד קריב: מכובדיי, המצוין הוא האויב של הטוב מאוד.

גלעד קריב: זה הנוסח שאני מביא להצבעה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שבעיניי, כדי שהדברים יהיו רשומים בפרוטוקול בצורה מאוד ברורה, ניתנות כאן שלוש שנים בהן היעדר זיקה מקומית או מצב שבו הנאשם לא מתגורר במקום שיש בו בית משפט קהילתי או בסמוך אליו, זאת טענה חזקה לדחיית הגשת העברה שמוגשת לנשיא בתי המשפט הקהילתיים כי זה תנאי מהותי לכניסה לתהליך.

גלעד קריב: אבל הגרייס הזה הוא לשלוש שנים בלבד.

גלעד קריב: אנחנו לא רואים את זה כתנאי מהותי שצריך לעמוד למשך כל הוראת השעה.

גלעד קריב: אני אומר, כדי שבעוד שלוש שנים יחזרו לזה, שלטעמי הכנסת לא צריכה להאריך את הוראת השעה הזאת של השלוש שנים.

גלעד קריב: לכן סירבנו לעניין של צו באישור ועדת חוקה ואנחנו דורשים שהארכת הוראת השעה הזאת – שאני מקווה שלא תגיע – תיעשה בחקיקה מלאה ואם לא תעמדו בפריסה ארצית של בתי המשפט הקהילתיים, או שתשנו את החקיקה, את הוראת השעה, או שנשיא בתי המשפט הקהילתיים לא יוכל להסתמך על הזיקה המקומית שהוא מסרב באופן סידרתי להעברה לנתיבים קהילתיים.

גלעד קריב: אני אומר את זה לפרוטוקול.

גלעד קריב: זו המשמעות של הדברים.

גלעד קריב: אנחנו נעקוב אחרי העניין הזה במעקב השנתי שלנו.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, זה מקובל?

נועה ברודצקי לוי: אני אבקש שתהיה לנו אפשרות להדק טיפה את הנוסח.

גלעד קריב: זה תמיד.

גלעד קריב: השאלה היא האם אנחנו יכולים להצביע על הנוסח הזה עכשיו.

גלעד קריב: אם תיתקלו בבעיה, אנחנו תמיד רשאים.

גלעד קריב: אני אעשה כמנהג האהוב עלי, אני אתמוך ומיד אטיל רוויזיה.

גלעד קריב: לנו יש אינטרס להניח את הצעת החוק הזאת על שולחן המליאה מחר כדי שביום שני יוכלו להצביע עליה.

גלעד קריב: אני מצביע בעד הצעת החוק הזאת.

גלעד קריב: אנחנו מאשרים אותה.

גלעד קריב: לצורך דיונים, כדי לתת לכם קצת שהות לראות אם צריך להחזיר את זה כאן להצבעה, אני מודיע שאני מטיל רוויזיה.

גלעד קריב: אם מחר תאמרו שהנוסח משויף ומדויק, אני אמשוך את הרוויזיה.

גלעד קריב: שהחיינו.

גלעד קריב: מי בעד אישור הצעת החוק והעברתו למליאה לקריאה שנייה ושלישית?

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: הצעת החוק אושרה פה אחד.

גלעד קריב: רוויזיה.

גלעד קריב: יישר כוח.

גלעד קריב: תודה רבה.