ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 150, 2022-06-21 11:30

עידית סילמן: שלום, אני פותחת את הדיון בנושא אבעבועות הקוף, ולאחר מכן ניתן גם תמונת מצב קורונה.

עידית סילמן: בימים האחרונים רואים התפרצות של נגיף אבעבועות הקוף בישראל – מקרים בודדים, אבל עדיין רואים את זה – ומשרד הבריאות עדכן כי שלושה גברים נוספים אובחנו אתמול כחולים באבעבועות הקול וכיום יש תשעה מטופלים שאובחנו עם המחלה בישראל.

עידית סילמן: שלושת החולים שאובחנו אתמול הם בגילים 30 עד 60 ממרכז הארץ.

עידית סילמן: אחד מהם נדבק בארץ ולא בחו"ל ואימות האבחנה במקרים האלה נעשה במכון הביולוגי.

עידית סילמן: חשוב להדגיש כי אבעבועות הקוף היא מחלה ויראלית שמתבטאת בחום, פריחה של שלפוחיות והגדלה של בלוטות הלימפה.

עידית סילמן: ככל הידוע, יש רק חיסון אחד לאבעבועות הקוף בעולם שמאושר על ידי ה-FDA וניתן לתת אותו מראש ביעילות גבוהה עד ארבעה ימים אחרי תחילת התסמינים, ואם אין ברירה, עד 12 יום מהתסמינים.

עידית סילמן: ארצות הברית הזמינה 2 מיליון מנות, האיחוד האירופי רכש 110,000 מנות וגם קנדה ומדינות נוספות קנו.

עידית סילמן: אנחנו מבקשים לדעת מה המדיניות של מדינת ישראל: האם נערכים לחיסון האוכלוסייה ומי קהל היעד - הבנו שהבידוד של אבעבועות הקוף זה 21 יום, זה משמעותי וארוך מאוד; האם הוזמנו חיסונים; מה הם המאפיינים הייחודיים של הנגיף בהקשר לקבוצות סיכון; הגיל המותר לחיסון; תופעות לוואי; צורת הדבקה; משך בידוד ועוד, ככל שיותיר לנו הזמן.

עידית סילמן: אנחנו מקיימים את הדיון הזה כי אנחנו טוענים וחושבים שמדינת ישראל צריכה להיות ערוכה ומוכנה לכל התפתחות ואנחנו כאן, בוועדת הבריאות, נוודא שזה יקרה.

עידית סילמן: בבקשה, ד"ר ליאור הכט היקרה.

עידית סילמן: (הצגת מצגת)

ליאור הכט שגיא: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

ליאור הכט שגיא: הכנתי מצגת ואני חושבת שלמרבית השאלות יש תשובות במצגת, ומה שלא – נענה.

ליאור הכט שגיא: ניסיתי לחשוב מראש על כל הנושאים שיהיו על שולחן הוועדה.

ליאור הכט שגיא: נדבר על הרקע – מה זאת המחלה הזאת, היא מחלה חדשה יחסית בעולם המערבי; אפידמיולוגיה; נציג את תמונת המצב בעולם ותמונת המצב בישראל; התייחסות לכל נושא התרופות והחיסונים, כמו שביקשת.

ליאור הכט שגיא: עוד אספקט שחשבנו שחשוב מאוד להביא לשולחן הוועדה הוא ההסברה.

עידית סילמן: זה בעיקר.

עידית סילמן: דיברנו על ההסברה גם בעניין של הקורונה והפוליו.

עידית סילמן: אני חושבת שזה נכון שלמשרד הבריאות יש צוות דוברות והסברה, אבל בסוף יש מישהו שממנו צריכות לצאת כל ההודעות בנושאים האלה, איזשהו מסביר לאומי בתחום הפנדמי.

עידית סילמן: אנחנו רואים שכל פעם זה תוקף אותנו מכיוון אחר – אם זה לא קורונה, זה אבעבועות קוף, אם ייגמר אבעבועות הקוף יתחיל הפוליו.

עידית סילמן: זאת אומרת, זה אירוע.

עידית סילמן: העולם הוויראלי שולט בסדר-היום של העולם וזה קשוח, וככל הנראה אנחנו צריכים להיערך לקראת זה.

ליאור הכט שגיא: ניגע גם בעניין הזה.

ליאור הכט שגיא: מה זה אבעבועות הקוף?

ליאור הכט שגיא: כמו שאמרה חברת הכנסת סילמן, זו מחלה שנגרמת מווירוס monkeypox.

ליאור הכט שגיא: השם הזה הוא לא מאוד מוצלח כי אין המון קשר לקופים.

ליאור הכט שגיא: הוא רוצף לראשונה מבידוד שנעשה מקוף ולכן השם הזה.

ליאור הכט שגיא: ארגון הבריאות העולמי דן בסוגיה של השם, אבל כרגע זה השם שיש.

עידית סילמן: דיברו על זה שרוצים להחליף את השם.

ליאור הכט שגיא: ה- monkeypoxהוא וירוס שהוא קרוב משפחה של וירוס של וירוס אחר, שאנחנו מכירים בשם smallpox, או בעברית האבעבועות שחורות, שזה וירוס שמייצר מחלה עם תחלואה קשה מאוד.

ליאור הכט שגיא: כשניגע בהיבט של החיסונים אגע יותר בנושא של ה-smallpox כי זו מחלה שחיסנו נגדה בכל העולם, כולל במדינת ישראל, עד 1980 גם כחיסון שגרתי לילדים וגם כחיסון לחיילים שמתגייסים לצבא.

ליאור הכט שגיא: חשוב להגיד שה-monkeypox הוא וירוס שמייצר תחלואה קלינית שהיא לא קשה כמו האבעבועות השחורות.

ליאור הכט שגיא: צורת ההעברה המרכזית שהוכרה מאפריקה – עד ההתפרצות הנוכחית באירופה המחלה הייתה נפוצה בעיקר במדינות אפריקה האנדמיות והיא הועברה בעיקר זואונוטית, כלומר מבעלי חיים, במיוחד ממכרסמים אבל גם מפרימטים.

ליאור הכט שגיא: אנחנו גם יודעים שהווירוס עובר גם מאדם לאדם ובהתפרצות הנוכחית בעולם המערבי היא עוברת מאדם לאדם בעיקר, אבל חשוב להזכיר גם את הנושא של העברה בין בעלי חיים וניגע בזה בהנחיות בסוף.

ליאור הכט שגיא: עד להתפרצות הנוכחית הווירוס היה אנדמי, בעיקר באזורי מרכז ומערב אפריקה.

ליאור הכט שגיא: היו מקרים מאובחנים של מטופלים גם באירופה ובמדינות צפון אמריקה וקנדה, כולל אוסטרליה, אבל אלה היו מיובאים, בעיקר של תיירים שביקרו במדינות אנדמיות באפריקה ואז אובחנו כשחזרו למדינות מוצאם.

ליאור הכט שגיא: מה שקרה ממאי ועד יוני, בחודש האחרון, זו התפרצות ששונה במאפייניה מהנושא של ייבוא המחלה ממדינות אפריקה האנדמיות.

ליאור הכט שגיא: כמו שאמרנו, העברה מאדם לאדם יכולה לקרות.

ליאור הכט שגיא: היא יכולה בכמה צורות שונות, בין אם מגע קרוב בפצעים – לחולים יש שלפוחיות, השלפוחיות האלה מתמלאות בנוזל, מגע בנוזל הזה ואחר כך מגע בדבר אחר עלול להעביר את הווירוס מאדם לאדם; מגע בנוזלי גוף שונים – כל נוזלי הגוף שאתם יכולים לתאר נושאים את הווירוס ויכולים להדביק; פומיטים – שזה דברים דוממים כמו שולחן, מצעי מיטה, מגבות.

ליאור הכט שגיא: אדם חולה תסמיני במחלה עלול להשאיר ויריונים על אותם פומיטים, על אותם חפצים, ואדם אחר שמשתמש, למשל במגבת מזוהמת, עלול להידבק מאותה מגבת.

ליאור הכט שגיא: יש מחקרים שמתארים גם מעבר בהיריון מהאם לעובר, וזה בהקשר של אוכלוסיות בסיכון שניגע בהן בהמשך.

ליאור הכט שגיא: עד להתפרצות הנוכחית התיעוד האחרון לאדם עם monkeypox חיובי במדינת ישראל היה ב-2018, מטופל שחזר מניגריה ואובחן בישראל בבית החולים שערי צדק.

ליאור הכט שגיא: קצת על הקליניקה של המחלה – תקופת דגירה מרגע החשיפה עד שיש תסמינים היא בממוצע כשבוע-שבועיים.

ליאור הכט שגיא: לרוב – וזה גם מה שאנחנו רואים בהתפרצות הנוכחית באירופה – זו מחלה קלה, אבל מחלה שנמשכת כמה שבועות ובהחלט יש לה סיבוכים שניגע בהם בהמשך.

ליאור הכט שגיא: ההסתמנות דומה, אבל הרבה יותר קלה מהאבעבועות השחורות, שהוגדר כממוגר מהעולם ב-1980.

ליאור הכט שגיא: התסמינים שאופייניים ל-monkeypox הם: חום, פריחה של שלפוחיות והגדלה של בלוטות לימפה.

ליאור הכט שגיא: אבל ככל מחלה וירלית אחרת, התסמינים יכולים להיות ככל מחלה ויראלית אחרת – חום, כאבי ראש, כאבי שרירים, כאבי גב, צמרמורת ותשישות.

ליאור הכט שגיא: הפריחה, בכל חלק גוף שהיא מופיעה היא באותו שלב, אבל ככל שהיא מתפשטת לגוף, לעתים יש הבדל בין הראש לידיים, לרגליים, אז היא יכולה להיראות שונה באזורים שונים.

ליאור הכט שגיא: באיזשהו שלב היא מתייבשת, הופכת ל-scab שנושר.

ליאור הכט שגיא: חשוב להגיד שגם מה שנושר אחרי שהוא מתייבש עדיין יכול להיות מדבק ולכן גם בזה אנחנו נוגעים בהנחיות שלנו לבידוד.

ליאור הכט שגיא: סיבוכים – עד עכשיו אנחנו רואים שבסך הכול ההסתמנות קלה במטופלים שיש באירופה וגם בישראל, אבל בהחלט מתוארים סיבוכים שאנחנו מעלים את המודעות אליהם, כמו למשל, זיהום משני של השלפוחיות, דלקת ריאות, דלקת תאי המוח, זיהום בקרנית ועוד.

עידית סילמן: למה דווקא זיהום בקרנית?

ליאור הכט שגיא: יש כל מיני סברות.

ליאור הכט שגיא: אחת הסברות היא שמטופל נוגע בשלפוחיות ומחדיר את הווירוס לעין.

ליאור הכט שגיא: אתמול עשינו סקירת ספרות על העניין הזה, זה מאוד מעניין אבל מעבר ל-scope של הוועדה.

ליאור הכט שגיא: מי שרוצה, אשלח את הסקירה של אתמול.

ליאור הכט שגיא: נכון ל-15 ביוני, לפי דוח של ארגון הבריאות העולמי שהתפרסם השבוע, למעלה מ-2,100 מקרים מאובחנים של אבעבועות הקוף בלמעלה מ-42 מדינות ביבשות שונות במהלך חודש אחד.

ליאור הכט שגיא: זה הדיווח המצוטט במסמך של ארגון הבריאות העולמי, אבל אנחנו יודעים שהמספר גבוה מכך, כנראה כבר קרוב ל-3,000.

ליאור הכט שגיא: הדיווחים מגיעים טיפה בדיליי, אבל אנחנו יודעים שתמונת המצב היא קרוב ל-3,000 מאומתים במהלך של חודש-חודש וקצת, וכמו שאתם רואים, בפיזור מדינות רחב ביותר.

ליאור הכט שגיא: מבחינת המאפיינים של ההתפרצות הנוכחית – בעיקר בקרב גברים.

ליאור הכט שגיא: הרוב המוחלט הם גברים, ובעיקר גברים שמקיימים יחסי מין עם גברים, וזה נושא הסברתי שניגע בו בהמשך.

עידית סילמן: יש סיבה?

ליאור הכט שגיא: יש כמה מחשבות.

ליאור הכט שגיא: הווירוס עובר במגע הדוק, בקרבה פיזית, ככל שיש קרבה פיזית גדולה.

ליאור הכט שגיא: אנחנו נמצאים כרגע בחודש הגאווה, יש הרבה מאוד אירועים ופסטיבלים ויכול להיות שיש קשר בצורת ההעברה.

ליאור הכט שגיא: חשוב להגיד שאין למחלה הזאת שום קשר לנטייה מינית, יש אך ורק קשר למגע פיזי הדוק, ומגע פיזי יכול להיות עבור כל אדם ובכל סיטואציה.

ליאור הכט שגיא: מרבית המקרים שדווחו בהתפרצות הנוכחית הם בעקבות ביקורים במדינות אירופאיות וצפון אמריקניות ולא באפריקה.

ליאור הכט שגיא: זו הסתמנות שונה ממה שהכרנו עד היום – לא מקרים מיובאים מאפריקה אלא הדבקות שקורות במדינות מערביות.

ליאור הכט שגיא: ארגון הבריאות העולמי מתייחס אפילו למקרה מאומת אחד במדינה שאיננה אנדמית – כלומר מדינות מחוץ למרכז ומזרח אפריקה – כהתפרצות.

ליאור הכט שגיא: כרגע ארגון הבריאות העולמי מגדיר כרגע את הסיכון העולמי כבינוני לאור התפרצת במדינות שאינן אנדמיות במקביל.

ליאור הכט שגיא: עד כה מבחינת תמונה – מושג שאנחנו קוראים לו בעגה המקצועית CFR – תמותה נמוכה מאוד, הרבה פחות ממה שמצוטט בספרות.

ליאור הכט שגיא: כרגע יש אך ורק מקרה אחד מדווח אחד מניגריה.

ליאור הכט שגיא: אין לנו את כל הפרטים עליו, אבל זה שמצטט ארגון הבריאות העולמי.

ליאור הכט שגיא: אז חשוב להדגיש שכרגע התמותה נמוכה מאוד.

עידית סילמן: אנחנו יודעים כמה עיוורון יש?

ליאור הכט שגיא: המחקרים שיש לנו על עיוורון הם בעיקר על ממדינות אפריקה.

ליאור הכט שגיא: המעקב שם קשה מאוד, אז אני לא רוצה לצטט מספר כי הוא לא יהיה מדויק, אבל הסיבוך הזה מאוד נדיר.

ליאור הכט שגיא: מבחינת תמונת המצב בעולם – רואים את הגרף.

ליאור הכט שגיא: מסוף מאי עד 21 ביוני אנחנו רואים עלייה די חדה במקרים.

ליאור הכט שגיא: מספר רשמי הוא 2,100 אבל אנחנו יודעים שבמציאות כנראה קרוב יותר ל-3,000.

ליאור הכט שגיא: מבחינת הפיזור במדינות – ככל שהצבע כהה יותר יש יותר מקרים.

ליאור הכט שגיא: אם אנחנו מתקקנים לגודל האוכלוסייה, שיעור המקרים הגבוה ביותר נמצא במדינות אירופה, כמו פורטוגל, גרמניה ואנגליה.

ליאור הכט שגיא: תמונת המצב בישראל – כמו שאמרה גברתי היושבת-ראש, תשעה מאומתים נכון להבוקר, כשיש לנו עוד שלושה בתהליך בדיקה נכון לרגע לזה.

ליאור הכט שגיא: המצב הרפואי של כולם הוא מצב רפואי טוב מאוד, כולם שוחררו לבידוד בביתם והם לא מאושפזים.

ליאור הכט שגיא: תשעת המאומתים האלה הם גברים שמקיימים יחסי מין עם גברים, כלומר אנחנו יודעים שמבחינה אפידמיולוגית המצב בישראל תואם למצב באירופה.

ליאור הכט שגיא: כולם נדבקו באירועים שתוארו בחו"ל, פרט לאחד שאנחנו יודעים שכנראה נדבק במדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: שאלתם לגבי הגדרה של מקרה חשוד.

ליאור הכט שגיא: יש הנחיות קליניות שפורסמו לצוותים הרפואיים, גם בקהילה וגם בבתי החולים.

ליאור הכט שגיא: יש הנחיות מסודרות מי מקרה חשוד, מי נקרא חשיפה ואנחנו עובדים לפי ההנחיות, שעולות בקנה אחד עם המסמכים שיוצאים מארגון הבריאות העולמי, מה-CDC וכו'.

ליאור הכט שגיא: תרופות וחיסונים – כמו שהתחלת בהקדמה, יש גם חיסון למחלה ויש גם תרופות.

ליאור הכט שגיא: במדינת ישראל, כמו בשאר העולם, עד 1980 חיסנו בחיסון שנקרא Vaccinia.

ליאור הכט שגיא: זה חיסון חי מוחלש, שבמקור שלו פותח נגד ה-smallpox.

ליאור הכט שגיא: מרבית אזרחי המדינה, עד 1980 חוסנו כילדים וקיבלו מנת בוסטר בגיוס לצבא.

ליאור הכט שגיא: ב-1980 הוכרז ה-smallpox כממוגר מהעולם, ובכל העולם הפסיקו לחסן.

עידית סילמן: כבר ראינו את כל הממוגרים חוזרים אלינו – הפוליו שהפסקנו אתו ופתאום חזר.

עידית סילמן: מה אפשר להגיד על זה, שפנדמיות חוזרות בגלים, אחרי תקופה, כשאנחנו לא מקפידים על חיסון האוכלוסייה לאורך שנים?

ליאור הכט שגיא: אני רוצה לעשות פה הפרדה מוחלטת מהקורונה, כי כולנו מאוד - - -

עידית סילמן: לא קורונה, אפילו פוליו שראינו שפתאום חוזר.

ליאור הכט שגיא: יש סיבות שונות לכל התפרצות.

ליאור הכט שגיא: אבל אם נתמקד בהקשר של אבעבועות הקוף, זה בהחלט אירוע מאוד חריג, שלא היה כמותו בהקשר של אבעבועות הקוף.

ליאור הכט שגיא: אני רוצה להדגיש שחיסוני ה-Vaccinia, כלומר חיסונים שחוסנו בהם ילדים במדינת ישראל כחלק מחיסוני השגרה עד 1980, יש לנו אותם במלאי בכמות מספקת לכל האוכלוסייה, אבל עם הזמן יוצרו חיסונים מתקדמים יותר, דור 3.

ליאור הכט שגיא: אני לא רוצה לגעת בשמות, אבל לחיסונים האלה יש הרבה פחות תופעות לוואי מחיסוני ה-Vaccinia החיים מוחלשים.

ליאור הכט שגיא: גם את החיסונים החדשים, דור 3, כבר יש לנו במדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: מלאי ראשון הגיע השבוע, יש תהליך רכש מול החברות, שהוא מאוד מתקדם, ונקבל מלאי נוסף, ככל הנראה, בתחילת החודש הבא.

ליאור הכט שגיא: אז בהיבט של החיסונים יש מרוץ עולמי, כל מדינות העולם מעוניינות בחיסונים האלו, אבל מדינת ישראל רוכשת אותם.

ליאור הכט שגיא: לא רק שהם כבר נמצאים בארץ, אלא נקבל עוד מלאי בתקופה הקרובה.

ליאור הכט שגיא: אסכם: חיסוני ה-Vaccinia נמצאים במדינת ישראל במלאי מספק לכל האוכלוסייה, והחיסונים מהדור החדש – דור 3 – גם נמצאים בארץ ותהליך הרכש בשלב מאוד מתקדם בשביל להביא עוד מנות.

ליאור הכט שגיא: האינדיקציות הן בודדות יחסית.

ליאור הכט שגיא: לא צריך לחסן את האוכלוסייה כנגד המחלה הזאת, אבל יש אינדיקציות מסוימות, בעיקר למגעים של חולים עם אינדיקציות ספציפיות שבגינן אפשר לתת חיסון, כמו שאמרת, באמת עדיף עד ארבעה ימים מהחשיפה.

ליאור הכט שגיא: יש לנו כבר חיסונים במדינת ישראל כדי לתת למגעים, בהנחה שנצטרך.

עידית סילמן: אנחנו לא רוצים לחסן מראש את כולם?

ליאור הכט שגיא: לא, אין אינדיקציה רפואית לעשות את זה.

ליאור הכט שגיא: כרגע ההתפרצות היא בקרב אוכלוסייה שאנחנו יודעים לאתר אותה, ואם יש אינדיקציה רפואית אנחנו מחסנים.

עידית סילמן: אבל זה נורא מדבק, זה העניין.

ליאור הכט שגיא: זה מדבק במגע קרוב, והיתרון שלנו, במירכאות, בעניין של ה- ה-monkeypox הוא שזה מדבק רק מהרגע שיש שלפוחיות.

ליאור הכט שגיא: זה להבדיל מווירוסים נשימתיים, כדוגמת הקורונה, שקשה מאוד לדעת אם בן אדם חולה או לא, פה ברגע שיש שלפוחית הבן אדם מתחיל לדבק.

ליאור הכט שגיא: הוא רואה את השלפוחית ולכן קל לנו יותר לייצר את הבידוד.

ליאור הכט שגיא: אין אינדיקציה וכרגע בשום מדינה בעולם לא מחסנים את כלל האוכלוסייה.

ליאור הכט שגיא: כמו שאמרתי, במדינות אירופה ובמדינות צפון אמריקה משתמשים בחיסון מהדור השלישי, שכבר קיים אצלנו במדינת ישראל, באינדיקציות מסוימות.

ליאור הכט שגיא: אנחנו מיושרים לעולם בהיבט הזה.

ליאור הכט שגיא: מבחינת תרופות, יש כמה תרופות ייעודיות לטיפול ב-smallpox וב-monkeypox.

ליאור הכט שגיא: יש תרופה שקיימת בישראל, שאפשר בהחלט לעשות בה כבר שימוש.

ליאור הכט שגיא: יש לה תופעות לוואי, אני לא רוצה להיכנס לעומק המקצועי בדיון הזה.

ליאור הכט שגיא: יש עוד תרופות שנמצאות בשלבי רכש מתקדמים, וגם הן עתידות להגיע לישראל בימים הקרובים.

ליאור הכט שגיא: אז גם בהיבט של התרופות וגם בהיבט של החיסונים נעשית פה עבודה ואנחנו במקום מצוין.

ליאור הכט שגיא: הסברה – אחלק את זה לשניים: הסברה לצוותים הרפואיים והסברה לציבור.

ליאור הכט שגיא: קיימנו ובינר בהשתתפות של מאות רופאים ורופאות, צוותי סיעוד, צוותים פרה-רפואיים.

ליאור הכט שגיא: אחרי זה העלינו את הוובינר הזה גם לאתר ויש עוד מאות צפיות לאחר מכן.

ליאור הכט שגיא: התאגדו בזמן די קצר אנשים מומחים בתחום והעבירו, בעיניי, וובינר מאלף ומרתק.

עידית סילמן: תזמינו אותנו בפעם הבאה.

ליאור הכט שגיא: בשמחה, נשלח לך את הלינק.

ליאור הכט שגיא: מבחינת הצוותים הרפואיים, אחד הדברים הראשונים שעשינו היה להעלות את המודעות, להסביר לצוותים הרפואיים מה זאת המחלה הזאת, איך מאבחנים אותה.

ליאור הכט שגיא: ולא פחות חשוב, הוצאנו הנחיות קליניות שגם הועברו באותו וובינר לכל הצוותים הרפואיים, ברגע שיש חולה חשוד, מה עושים מבחינת בידוד, מבחינת חיטוי מבחינת כל מה שצריך לטפל.

ליאור הכט שגיא: נקודה אחרונה שהכנתי במצגת היא הסברה לציבור.

ליאור הכט שגיא: אני חושבת שזו נקודה ששווה להתעכב עליה, כי כמו שאמרתי, אנחנו רואים שבהתפרצות הנוכחית יש מאפיינים: בעיקר גברים, בעיקר גברים שמקיימים יחסי מין עם גברים.

ליאור הכט שגיא: ולכן היה לנו מאוד חשוב בנקודה הזאת להיות מאוד רגישים, מאוד מקצועיים ומאוד מדויקים.

ליאור הכט שגיא: משרד הבריאות יצר קשר עם כל ארגוני הקהילה הלהט"בית.

ליאור הכט שגיא: אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה ויד ביד.

ליאור הכט שגיא: יש פגישות עבודה שוטפות כל הזמן והם שותפים מלאים להודעות הדוברות – איך אנחנו מנסחים בצורה רגישה, איך אנחנו מנסחים בצורה מדויקת את ההודעות.

ליאור הכט שגיא: יצרנו סרטון הסברה והתסריט גם הוא נכתב בשיתוף עם הארגונים השונים של הקהילה הלהט"בית, נבחרו הרופאים בהמלצות הקהילה.

ליאור הכט שגיא: הפצנו הסרטון בקהילות היעד, ממש פנינו לאוכלוסיות.

ליאור הכט שגיא: הסרטון הזה הופץ לכלל הארגונים הגאים.

ליאור הכט שגיא: הסרטון הזה העלה מאוד את המודעות ובעקבותיו אנשים הלכו להיבדק וחלקם נמצאו כחיוביים.

ליאור הכט שגיא: בהתפרצות הנוכחית מרבית המאומתים הם גברים צעירים, גילים צעירים, ולכן אנחנו פונים לקהל היעד במקום שהוא נמצא בו, וזה הרבה מאוד הרשתות החברתיות.

ליאור הכט שגיא: כמו שאמרתי, פגישות שוטפות עם ארגוני הקהילה הלהט"בית, עבודה משותפת וצמודה בהסברה והעברת המסרים ברשתות המתאימות.

ליאור הכט שגיא: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: עכשיו נעבור לזום ונראה אם יש שאלות שם.

עידית סילמן: היה חשוב לנו שנציגים ממשרד הבריאות יבואו וייתנו לכם איזשהו רקע לגבי הנושא הזה.

עידית סילמן: כרגע, ממה שאני מבינה, החיסון יהיה בהתאמה לגילוי.

ליאור הכט שגיא: יש אינדיקציות רפואיות מסוימות למי צריך לתת את החיסון.

ליאור הכט שגיא: בדרך כלל הוא ניתן למגעים.

ליאור הכט שגיא: אין הרבה מאוד אנשים שעונים לקריטריונים, אבל מי שיענה לקריטריונים – יש חיסון זמין במדינת ישראל והוא יקבל אותו.

עידית סילמן: בבקשה, מאיר רובין.

מאיר רובין: תודה לד"ר הכט, הייתה סקירה מעולה.

מאיר רובין: להבדיל מהקורונה, אנשים שמאומתים עם אבעבועות קוף בדרך כלל חולים קשה בקצב די איטי, ובגלל שהם מדבקים גם דרך חפצים ולאורך זמן – זה נגיף DNA, הוא שורד על משטחים לאורך זמן – יכול להיות שעדיף להגדיר אזור אשפוז אחד בכל מדינת ישראל לכל ענייני אבעבועות הקוף כבר מעכשיו.

מאיר רובין: בית חולים אחד, מרכזי, שאליו נשלחים מכל המקומות אנשים שצריך לאשפז אותם לאורך זמן, שיש שם טיפול מסודר בכביסה, שיש שם שליטה מאוד טובה במגעים ומסביב.

מאיר רובין: וכמובן, להיערך להגעה לאוכלוסיות סיכון.

מאיר רובין: עד עכשיו כמעט כל מי שנדבקו היו גברים צעירים.

מאיר רובין: הם לא קבוצת הסיכון המרכזית לאבעבועות קוף משום בחינה.

מאיר רובין: קבוצות הסיכון המרכזיות זה ילדים עד גיל 10, נשים בהיריון ומדוכאי חיסון, ברגע שהנגיף יזלוג לקבוצות האלה בבת אחת יהיו לנו הרבה מאוד ילדים שצריכים טיפול, ולכן כדאי להיערך לזה מראש.

מאיר רובין: ילד שמאושפז עם אבעבועות קוף, הוא יצטרך כנראה הורה לידו, זה אשפוז לאורך שבועיים-שלושה.

מאיר רובין: צריך להיערך לזה – איך ממגנים את ההורה, איפה הוא נמצא במשך היום, איך מסדירים את כל הדבר הזה.

מאיר רובין: החיסונים החדשים לאבעבועות קוף מאושרים רק מגיל 18 ומעלה.

מאיר רובין: החיסונים הישנים, שמיועדים לאבעבועות שחורות, יש להם תופעות לוואי מאוד חמורות.

מאיר רובין: לפי סקירה של ה-CDC, הרבה מאוד מהמחוסנים מצטלקים בצורה משמעותית, יש אפילו תמותה של ילד או שניים למיליון מהמחוסנים, ולכן צריך להיערך מראש.

מאיר רובין: יכול להיות שאולי אפילו לאשר בהליך חירום מהיר את החיסונים החדשים גם לילדים, ולא רק מגיל 18 ומעלה כמו שה-FDA אישר אותם עד היום.

מאיר רובין: ובאופן כללי, הסכנה הכי גדולה מהנגיף הזה היא שהוא מדביק מאוד בקלות מבני אדם לשאר היונקים ובחזרה וגם בין היונקים עצמם.

מאיר רובין: לכן אם הנגיף יזלוג לאנדמיות אצל חיות בר בישראל או אפילו חיות בית, אנחנו נהיה בבעיה מאוד רצינית.

מאיר רובין: זה משהו שצריך לנטר באופן קבוע.

מאיר רובין: בזמנו הייתה התפרצות בארצות הברית, אני חושב בשנת 2033, עם 40 ומשהו נדבקים ממכרסמים שיובאו מאפריקה, ולכן ארצות הברית אסרה באופן גורף על ייבוא של מכרסמים מיבשת אפריקה לארצות הברית.

מאיר רובין: אנחנו צריכים להיערך לחשיפה הזאת.

מאיר רובין: לדוגמה, אם יש לנו מאומת לאבעבועות קוף, מה קורה עם חיות המחמד שלו?

מאיר רובין: מי מנטר אותן?

מאיר רובין: מי מוודא שהן לא נדבקו והן לא מדבקות האלה?

מאיר רובין: מה ההנחיות לגבי ייבוא של בעלי חיים ממדינות שבהן יש הדבקה נרחבת בקהילה של אבעבועות קוף, כמו פורטוגל או ספרד או בריטניה?

מאיר רובין: זה משהו שאנחנו לנהל אותו עכשיו, מיד, כי מספיק כישלון אחד, אם אבעבועות קוף יגיע לאוכלוסייה של חולדות, עכברים, חתולים שהם לא בבית, אנחנו נהיה בבעיה קשה מאוד.

מאיר רובין: כבר היום יש לנו מחלות שהן אנדמיות אצל בעלי חיים, כמו לישמניה אצל שפני הסלע.

מאיר רובין: מאוד קשה להתמודד עם דבר כזה אחרי שהוא קרה, ולכן כדאי להיערך מראש.

עידית סילמן: ליאור, יש כאן הרבה נקודות.

עידית סילמן: בבקשה.

ליאור הכט שגיא: תודה רבה, מאיר, על הצפת הנקודות.

ליאור הכט שגיא: אלה נושאים מאוד חשובים, שאנחנו נותנים עליהם את הדעת.

ליאור הכט שגיא: בהיבט של בעלי החיים, אנחנו יודעים שהמחלה עוברת בעיקר ממכרסמים, אבל גם מיונקים, ולכן יש עבודה משותפת עם הווטרינרים שעוסקים יותר בבעלי החיים.

ליאור הכט שגיא: יש הנחיות קליניות מסודרות מה עושים עם חיות מחמד, לדוגמה כלבים וחתולים, וגם מכרסמים.

ליאור הכט שגיא: מבחינת החיסון, נכון שהחיסון מאושר מעל גיל 18, אבל החברה עצמה נמצאת בתהליכי אישור של החיסון גם לגילים צעירים יותר ואנחנו עוקבים גם בהיבט הזה.

ליאור הכט שגיא: תודה על הדברים החשובים.

עידית סילמן: עוד מישהו רוצה להגיב?

עידית סילמן: בבקשה.

בן דוד: אני רוצה לדבר על ההיבט הקהילה.

בן דוד: כרגע יש אצלנו, במכבי, יש שני חולים שאני יודעת עליהם.

בן דוד: יכול להיות שיש עוד אחד, שאני לא יודעת עליו בוודאות.

בן דוד: גם אנחנו עסקנו הרבה בהסברה לרופאים, חינוך הרופאים, עשינו וובינר, אפילו הספקנו לעשות את זה לפני משרד הבריאות, וגם אצלנו עלו מאות רופאים.

בן דוד: אני חושבת שיש הרבה רופאים שחסר להם מידע – ולא רק רופאים, אלא בכלל אנשי צוות – בקטע של האבחון.

בן דוד: אשמח אם משרד הבריאות יתנו יותר חומרי הסברה בהיבט של סיכום עדכני של המקרים בארץ, שאוכל להעביר לרופאים.

בן דוד: אני מדברת בעיקר על רופאי משפחה, שהם קהל היעד שלנו, רופאי עור, אורולוגים, שאולי לא מתעדכנים כל יום או כל שעה בכל ההנחיות ובכל ההתפתחויות.

בן דוד: אם היה איזשהו סיכום יומי, כולל תמונות, כולל מקרים, זה היה מאוד עוזר לנו.

בן דוד: בהמשך למה שמאיר אמר על ההתארגנות העתידית, אני מבינה שמדברים בעיקר על אשפוזים, אבל צריך לזכור שרוב החולים כרגע הם בבית, הם בבידוד ביתי, וצריך לקחת את זה בחשבון מבחינת תמיכה בקהילה, תמיכה בצוותים.

בן דוד: אנחנו כבר די רגילים למעקב מרחוק, אבל גם זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.

בן דוד: תודה.

ליאור הכט שגיא: כל חומרי ההסברה וסיכום המידע על המטופלים נאסף, וכמובן שנשקף אותו לצוותים הרפואיים.

ליאור הכט שגיא: אנחנו חושבים שהנושא של חינוך הצוותים הרפואיים, הסברה לקהילה הרפואית עצמה, הוא חשוב מאין כמוהו.

ליאור הכט שגיא: תודה על הצפת הנושא הזה וזה לגמרי על השולחן.

בן דוד: תודה, ליאור היקרה.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: לגבי מה שמאיר רובין אמר, שהורה יצטרך להיות ליד ילד למשך בידוד ממושך, מה ההתארגנות לקראת זה?

ליאור הכט שגיא: כמו שאמרה ד"ר שפירא בן דוד, כרגע כל המאומתים הם אנשים צעירים ונמצאים בבידוד בבית.

ליאור הכט שגיא: בהתפרצות הנוכחית עוד לא היה מקרה מתואר ומדווח של ילד.

ליאור הכט שגיא: היה דיווח אחד בבריטניה על ילד שאושפז בטיפול נמרץ, שניסינו לאמת אותו מול רופאים באותו בית חולים ולא הצלחנו לאמת את זה.

ליאור הכט שגיא: היה איזשהו דיווח, אנחנו לא בטוחים שהוא דיווח אמת.

ליאור הכט שגיא: בכל מקרה, עוד לא היה בהתפרצות הנוכחית מקרה כזה של ילד.

ליאור הכט שגיא: בהחלט, אם יהיה מקרה של ילד במצב קשה, יש לנו את כל הכלים – יש חדרי בידוד, בתי החולים ערוכים לכך.

ליאור הכט שגיא: אבל כרגע, ממה שאנחנו מבינים ורואים ממה שקורה בעולם, שמקדים אותנו בזמן, אנחנו רואים שהבידוד הוא בידוד ביתי עם תחלואה קלה יחסית.

ליאור הכט שגיא: אבל, כמובן, שבהינתן מקרה כזה, יש לנו את הכלים לטפל ולבודד.

מאיר רובין: הורה לילד שמבודד בבית בקורונה, הוא יכול היה לשים מסכה, לאוורר היטב, אולי לא לישון ליד הילד.

מאיר רובין: אבעבועות קוף מדבק מחפצים ולאורך זמן, יהיה צורך אולי לשלוח ערכת מיגון להורה שנכנס עם ילד לבידוד, לתת לו חליפה מתאימה, לתת לו כפפות, לתת לו הסברה איך לטפל בכביסה, אולי להציע איזשהו פתרון לכביסה.

מאיר רובין: בסוף זה אינטרס לאומי לעצור את ההדבקה בתוך המשפחה בשלב מוקדם ככל האפשר, כי כל משפחה כזו, שתהיה אצלה זליגה מהבידוד בגלל תקופת הדגירה הארוכה, יהיה מאוד מאוד קשה לנטר את זה.

מאיר רובין: זה לא כמו בקורונה, שאנשים יודעים להיבדק אחרי שבן משפחה מאומת ובתוך שבוע-שבועיים סגרת את האירוע.

מאיר רובין: פה זה אירוע מתגלגל, שיכול להימשך חודשים.

מאיר רובין: שבוע אחרי שהיה ילד מאומת בבית אחותו כיבסה את המצעים, האח תלה משהו, ההוא נגע בידית ופתאום יש שוב התפרצות.

מאיר רובין: צריך לנטר את זה מהר.

ליאור הכט שגיא: תודה, מאיר.

ליאור הכט שגיא: יש הנחיות שכבר יצאו על כל הנושא של טיפול בחפצים, טיפול בכביסה וטיפול בחיטוי.

ליאור הכט שגיא: זה בהחלט משהו שאנחנו לגמרי עליו.

יצחק לוי: רק טיפה להרגיע, כי מתוך 3,000 המקרים שכמעט מדווחים, אין לנו הרבה מקרים – למעשה אין בכלל דיווחים – על בני משפחה שנדבקו, על צוותים רפואיים שנדבקו.

יצחק לוי: זה נכון שתיאורטית זה יכול לעבור במגעים ובנשימה, אבל צריך לזכור שרוב ההדבקות היו של מגע עור בעור ממש.

יצחק לוי: זה רק טיפה להרגיע את הנושא של ההדבקה.

מאיר רובין: סליחה, ד"ר, יש מידע.

מאיר רובין: אבעבועות קוף, להבדיל מהקורונה, זה לא נגיף חדש, מכירים אותו כבר עשורים, נחקר היטב.

מאיר רובין: הוא בוודאות מדבק במגע עם חפצים, אין שום ספק בעניין הזה; אין שום ספק לגבי ההישרדות שלו על משטחים לאורך זמן; צוותים רפואיים נדבקו בעבר באבעבועות קוף גם במדינות מערביות, כולל בארצות הברית.

מאיר רובין: הדברים האלה קורים והם מסוכנים.

מאיר רובין: להיפך, זה לא רק שזה לא רק מדבק דווקא ישר מהעור, אלא יש סימנים מאוד משמעותיים לזה שאבעבועות קוף מדבק באוויר.

מאיר רובין: בבעלי חיים בוודאות יכול לדבק באוויר, נעשו מחקרים שהראו הדבקה של בעלי חיים באוויר ממש, באירוסול.

מאיר רובין: בבני אדם, במודל היה נראה שאפשר למצוא נגיפים פעילים באירוסול, לא יודעים אם פיזית מדביק בני אדם ככה, אבל אנחנו נגלה די מהר, לצערי.

עידית סילמן: עוד התייחסויות?

עידית סילמן: אוקיי.

עידית סילמן: ליאור, כמה מילות סיכום שלך לעניין הזה.

עידית סילמן: אני מאוד מבינה את ההיסטריה, אני חושבת שהיא במקומה לאור המציאות הזו, שאנחנו מבינים איך אירוע פנדמי קטן יכול להוביל לשיתוק עולמי.

עידית סילמן: אני חושבת שצריכה להיות היערכות קצת יותר ברורה, אולי גם ברמה ההסברתית לאוכלוסייה.

עידית סילמן: זה נשמע מלחיץ.

עידית סילמן: אני רוצה לשאול אותך: אמרתם שאתם עובדים עם הקהילה הגאה ושזה קורה ממגע קרוב, אבל מגע קרוב יש כל הזמן אצל כולם.

עידית סילמן: זה לא אירוע רק של הקהילה הגאה.

עידית סילמן: אני לא חושבת שניתן לייחס לזה איזשהו קשר סיבתי.

עידית סילמן: אני חושבת שאם אנחנו לא רוצים לייצר לזה סטיגמה מסוימת, צריך - - -

ליאור הכט שגיא: המילה "היסטריה" מקושרת לקורונה בהקשרים לא טובים, אז אנסה להשתמש במילים אחרות.

ליאור הכט שגיא: אני חושבת שזה עניין של דריכות ועניין של תגובה מקצועית רגישה ומדויקת, ואני באמת חושבת שזה מה שנעשה פה.

ליאור הכט שגיא: אני חושבת שלא צריך, לא לפחד ולא לחשוש, זו לא מחלה שהולכת לשתק את העולם.

ליאור הכט שגיא: אבל בהחלט רואים, מתייחסים, מגיבים תגובה מקצועית ותגובה מדויקת.

עידית סילמן: נערכים מספיק לעניין הזה בשלב המניעה?

עידית סילמן: בגני ילדים זה בוודאי קריטי, אנשים שהם בסיכון, נשים בהיריון.

ליאור הכט שגיא: חד-משמעית.

ליאור הכט שגיא: ההתפרצות הנוכחית, אם ניגע בהיבט האפידמיולוגי שלה, אנחנו יודעים שיש מחקרים של ריצופים גנטיים של הווירוס.

ליאור הכט שגיא: אני לא רוצה להיכנס לספקטרום המקצועי הרחב של הדבר הזה, אבל אנחנו יודעים שההתפרצות הנוכחית התחילה, כנראה, ממספר אירועים שאנחנו מכנים אותם אירועי super spreaders, כלומר אירועים שמהם יצאו הרבה מאוד מאומתים.

ליאור הכט שגיא: מדובר על מסיבות שהיו במהלך חודש הגאווה באירופה ואנחנו יודעים למפות שההתפרצות התחילה שם.

ליאור הכט שגיא: אבל כמו שאמרת, גברתי היושבת-ראש, זה לא אומר שכך זה ימשיך.

ליאור הכט שגיא: אנחנו יודעים שהמחלה איננה קשורה לחלוטין לנטייה מינית אלא קשורה אך ורק למגע פיזי קרוב והדוק, ומגע פיזי קרוב והדוק יכול להיות בכל סיטואציה שהיא.

ליאור הכט שגיא: כרגע בעולם מרבית המאומתים הם גברים שמקיימים יחסי מין עם גברים, כולל במדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: אנחנו לא שונים מהעולם, אנחנו בהחלט - - -

עידית סילמן: זאת אומרת, זה כך בכל העולם.

ליאור הכט שגיא: בכל העולם כך.

ליאור הכט שגיא: אנחנו מודעים לזה ואנחנו נערכים למה שאנחנו קוראים זליגה הלאה.

ליאור הכט שגיא: הטיפול הוא בידוד, העלאת מודעות לצוותים רפואיים שיחשבו על אבעבועות הקוף כשהם רואים פריחה, כי זה לא מחלה שרופא או רופאה שיושבים במרפאה הראשונית, כמו שאמרה ד"ר שירלי ממכבי, רגילים לראות.

ליאור הכט שגיא: לכן אנחנו עוסקים בהסברה גם לרופאי משפחה ורופאי ילדים וגם לרופאי העור, ובכלל, לרופאים במלר"דים השונים, ובהחלט להיות ערוכים שאם תקרה זליגה לאוכלוסיות אחרות לתת על זה את הדעת.

ליאור הכט שגיא: אבל חשוב מאוד להרגיע ולהגיד שכרגע זה לא המצב ואנחנו שומרים על זה מאוד, אני מקווה, להכיל את זה בצורה הזאת.

עידית סילמן: יופי.

עידית סילמן: עוד תוספות למישהו בזום או שאנחנו יכולים בזה לסגור?

עידית סילמן: אנחנו נותנים כאן מיקוד לגבי כל הנושאים כדי שתהיה גם התייחסות של ועדת הבריאות בנושא הזה, גם בגלל שאנחנו מודעים להיסטריה.

עידית סילמן: חשוב לנו להיות בצורה מסוימת דוברים לנושא הזה ולהדהד את זה פה בכנסת.

עידית סילמן: ד"ר ליאור הכט, בין שאר הדברים החשובים שאת עושה, ברצוננו להודות לך גם על זה שהגעת לכאן ואמרת את הדברים.

עידית סילמן: צופים בנו גם ברשתות ובאופן הישיר הרבה כתבים, אז תודה על הדברים.

עידית סילמן: אני מקווה שזה קצת ייצא החוצה, קצת יהדהד ותהיה אמירה.

עידית סילמן: כל דבר שתצטרכו מבחינת

עידית סילמן: כם, אנחנו נמצאים פה – אני לא יודעת לעוד כמה זמן – כבמה לנושאים האלה.

עידית סילמן: תודה רבה, ואני נועלת את הישיבה.