ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 151, 2022-06-20 12:06

וליד טאהא: צוהריים טובים, הנושא של היום הוא הצעת תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2022.

וליד טאהא: רעות מהייעוץ המשפטי של ועדת הפנים, בבקשה תציגי את הסוגייה.

רעות בינג: ההצעה שמונחת לפניכם היא הצעה לתיקון של תקנות התכנון והבנייה, הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו.

רעות בינג: בגדול, התקנות מתייחסות להיבטים שונים בפעילות של מכוני הבקרה, והתיקון הספציפי הזה מתייחס לנושא של אגרות, ובצורה ספציפית יותר, לאופן שבו יחושבו האגרות והוראות שנוגעות להצמדה.

רעות בינג: עוד מעט נציגי מינהל התכנון ירחיבו בעניין הזה.

רעות בינג: אני רק רוצה בכמה מילים גם לדבר על מכוני הבקרה, וגם להסביר איזה נוסח מונח בפניכם, כי הוא עבר כמה שינויים.

רעות בינג: בגדול, נזכיר שמכוני הבקרה הוקמו בשנים האחרונות כחלק מתיקון שנערך לחוק התכנון והבנייה, שבעצם קבע חובת בקרה למבנים מסוימים, שעוד מעט נרחיב לגביהם בכמה מילים, כאשר את הבקרה מבצעים מכונים פרטיים, מכוני הבקרה, והיא מחולקת בעצם לשני סוגים של בקרה: בקרה על תכן הבנייה ובקרה על הביצוע.

רעות בינג: במצב החוקי הקיים, החובה בעצם חלה על מבנים למגורים בלבד, כפי שהם מוגדרים בחוק התכנון והבנייה, ואלה הם מבנים שכוללים מספר מסוים של יחידות דיור, מספר קומות מסוים, וכולי.

רעות בינג: עד לפני כשנה בעצם, הפנייה למכון הבקרה הייתה וולונטארית, והחל מלפני כשנה נכנסה לתוקף החובה, וכחלק מהפעילות של מכוני הבקרה, ומכל התהליך עצמו, בעצם קבועה גם בחוק וגם בתקנות בצורה יותר ספציפית, החובה לתשלום של אגרה, ובה אנחנו נתמקד בדיון הזה.

רעות בינג: אולי אני אגיד עוד כמה מילים לגבי התקנות.

רעות בינג: בעצם, הסכומים של האגרה שצריכים להיות משולמים קבועים בתוספת החמישית, בטבלה שגם עליה מינהל התכנון, אני מניחה, ירחיב את הדיבור.

רעות בינג: התקנה שרלוונטית לענייננו היא תקנה 74, שבעצם קובעת הוראות הצמדה, והיא מחולקת לשני חלקים: החלק הראשון מתייחס לנושא של עדכון של בהתאם למדד, ובעצם, נקבע איך עושים את העדכון הזה, והחלק השני מתייחס לנושא של עיגול הסכום, כלומר, אחרי שהסכום עודכן, איך מתבצע עיגול הסכום.

רעות בינג: אז אנחנו בעצם מתייחסים לתקנה הזו, ועוד מעט מינהל התכנון ירחיבו על כך.

רעות בינג: אני אגיד גם עוד כמה דברים לגבי הנוסח שפרסמנו, שהעלינו לאתר.

רעות בינג: הנוסח הזה הוא נוסח שהוא מעט שונה מהנוסח של התקנות שפורסם לפני כן.

רעות בינג: במהות הוא לא אמור לשנות כלום, והשינויים שעשינו הם בעצם שינויים של נוסח שנועדו להבהיר את אותה מהות, ושינוי של המיקום של ההוראה, כשהיה נראה לנו יותר נכון למקם את ההוראה בתקנה 73, ועוד מעט נרחיב על כך, אחרי שמינהל התכנון יסבירו בעצם מה השינוי שנעשה במסגרת התיקון הזה.

רעות בינג: אני רק אגיד, שבעצם מבחינת הפרוצדורה, הוועדה נדרשת לאשר את התקנות, אלה הן תקנות שהן באישור הוועדה, וחשוב להגיד שאלה הן תקנות שגם צריכות להיות בהתייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

רעות בינג: ההתייעצות הזאת כמובן התקיימה, וגם המועצה המליצה על תיקון התקנות.

רעות בינג: אז זה ככה בגדול, לפני שנכנסים.

רעות בינג: אני מציעה שמינהל התכנון יסבירו, ואז נקריא את הנוסח של התקנות.

וליד טאהא: תודה רבה, רעות.

וליד טאהא: אז מינהל התכנון, אני מבקש קודם להסביר מה זה "מכון בקרה", מה הוא עושה, איך הוא עובד, ממי הוא גובה, ואחרי זה ניכנס לפרטים של הבקשה עצמה.

וליד טאהא: בבקשה, ותזדהי לפרוטוקול בבקשה.

אפרת מחפוד: שלום וברכה, שלום לכולם, אני אפרת מחפוד, מנהלת אגף של מכוני הבקרה במינהל התכנון בחטיבת רגולציה.

אפרת מחפוד: מכוני הבקרה הוקמו בעקבות תיקון 101, כמו שרעות אמרה, בעקבות דו"ח זיילר, שזו הייתה החלטת ממשלה להקים ועדת חקירה בעקבות אסון ורסאי שהיה פה בירושלים.

אפרת מחפוד: אחד הממצאים של דו"ח זיילר היה שצריך להקים גופים עצמאיים, הם יכולים להיות פרטיים והם יכולים להיות ממשלתיים, שהם ייתנו את הבקרה ההנדסית בתוך תהליך הבנייה, מה שלא קיים היום.

אפרת מחפוד: אז כיום יש לנו שישה מכוני בקרה פעילים, הם כולם עצמאיים, אין לנו מכונים ממשלתיים כרגע.

אפרת מחפוד: המכונים מלווים את תהליך הבנייה משלב התכנון, הם מקבלים תוכניות לבדיקה לפני ההיתר, והם נותנים המלצה לוועדה האם לתת היתר או לא, אבל בשורה התחתונה, הוועדה היא זו - - -

וליד טאהא: מה זאת אומרת?

וליד טאהא: הם באים ואומרים אם תוכנית כזו היא תקינה, כן או לא? מה?

אפרת מחפוד: יש להם מספר תחומי תכן שעליהם מדובר, לדוגמה, את הקונסטרוקציה אם אני אקח, הם לוקחים את החישובים ובודקים שזה מתאים לתקנות, לפרמטרים הנדרשים בתקנים, זה מה שהם עושים.

אפרת מחפוד: הם לא באים להחליף את - - -

וליד טאהא: מי היה עושה את זה אז?

וליד טאהא: המהנדסים?

אפרת מחפוד: כן, בגדול זו אחריות של הוועדה, אבל נכון להיום אין כל כך בוועדה את הגופים המקצועיים.

וליד טאהא: מי משלם להם?

אפרת מחפוד: נכון להיום, בתקופה הוולונטארית, תקופת ההיערכות, המדינה שילמה, ומהרגע שהם נכנסו לחובה אז היזם משלם.

וליד טאהא: אוקיי.

מופיד מרעי: מאיפה הם שואבים את הסמכות המקצועית שלהם?

מופיד מרעי: כלומר, מי בעל הבית שלהם?

ענת אלבס: אנחנו.

אפרת מחפוד: בתקנות, אנחנו הרגולטור.

וליד טאהא: זה נקבע בחוק ב-2018.

מופיד מרעי: הרגולטור?

רעות בינג: כן, החוק מגדיר בעצם את מערכת היחסים בין הרגולטור לבין המכונים האלה, שהם באמת מכונים פרטיים כרגע, וכל הדברים האלה מוסדרים בעצם בחוק.

וליד טאהא: אוקיי.

אפרת מחפוד: כן, אז המכונים מלווים את כל התהליך, גם לפני היתר הם נותנים המלצה לוועדה, הם גם בודקים את תוכניות העבודה, מה שהיום אף אחד כמעט לא בודק.

אפרת מחפוד: הם מלווים גם במהלך הביצוע, יש להם מספר נקודות שהם מגיעים בהם במהלך הביצוע, ובסופו של דבר, הם נותנים חוות דעת לתעודת גמר והם מסיימים את - - -

וליד טאהא: ואז זה מתחיל להיות כך שאי אפשר לבנות בלעדיהם?

ענת אלבס: כן, הם גורם חובה.

אפרת מחפוד: כן, הם גורם חובה.

וליד טאהא: זאת אומרת, הם חייבים להיות בכל בנייה?

אפרת מחפוד: נכון.

וליד טאהא: בכל בנייה?

אפרת מחפוד: נכון.

ענת אלבס: רגע, אבל צריך להסביר את הפלח.

וליד טאהא: לא, רגע, יש פה פרוטוקול אז כאשר נכנסים לדברים אי אפשר, הם לא יכולים לעשות את זה.

וליד טאהא: תסבירי את הסוגייה.

אפרת מחפוד: אני אסביר.

אפרת מחפוד: אז כמו שרעות אמרה, עד ינואר 2024 מכוני הבקרה מטפלים בפלח מאוד ספציפי, מאוד מסוים, רק בנייה חדשה למגורים, בלי עירוב שימושים ובלי תוספות - - -

וליד טאהא: כולל בנייה פרטית?

אפרת מחפוד: לא, מגובה שתי קומות ומעלה, משש יחידות דיור ומעלה - - -

מופיד מרעי: ציבורית?

אפרת מחפוד: זה יכול להיות ציבורי או מחיר למשתכן.

מופיד מרעי: ואם יש תקנון בבנייה באדמה פרטית, אדוני היו"ר, שמונה יחידות דיור לדונם, הם נכנסים תחת הקטגוריה הזאת?

אפרת מחפוד: כן, בוודאי.

מופיד מרעי: אתה מבין מה המשמעות של זה?

וליד טאהא: מעל שש יחידות דיור.

אפרת מחפוד: בתנאי שזה למגורים.

מופיד מרעי: מעל שש, ואם יש שמונה, למשל באחד מהיישובים, והם משנים את התקנון של הבנייה לשמונה יחידות דיור לדונם בבנייה כפרית, ואז יש עוד חסם, עוד גורם שצריך בכלל לאשר את הבנייה.

וליד טאהא: בסדר, אי אפשר בלי חסמים במדינה הזאת, אז כמה שאפשר מכניסים את זה.

אפרת מחפוד: אבל נכון להיום אין בקרה הנדסית.

מופיד מרעי: אם אין חסמים אז משהו לא בסדר?

וליד טאהא: לא יודע, זה בעיניי המתבונן.

אפרת מחפוד: בעצם מי שיושב במכוני הבקרה הם מהנדסים ואדריכלים עם ניסיון בתכנון ובנייה, והם עברו הכשרה נוספת, חלקם גם עברו הכשרה נוספת אצל הכבאות ופיקוד העורף ואז אותו יזם לא צריך ללכת לכבאות ולפיקוד העורף, כי כל התהליך מתבצע במכון הבקרה.

אפרת מחפוד: מכון הבקרה נותן לו אישור גם על הכבאות ופיקוד העורף לכל שלב התהליך.

וליד טאהא: אז אם אני מבין נכון, הוא גם עובד מול תוכניות וגם עובד בשטח?

אפרת מחפוד: לגמרי, כן.

וליד טאהא: ואז כל העולם ואשתו תלוי בזמנו הפנוי של האדם הזה, שיש לו זמן או אין לו זמן להגיע לבניין או לא להגיע לבניין?

וליד טאהא: אז זה עוד מכשול שמוסיף למשבר הדיור.

אפרת מחפוד: לא בדיוק, כי מכון הבקרה הוא נראה לי כמעט הגוף היחיד שמוגדר בזמנים, במיוחד בתכן, בשלב ההיתר, הוא נמדד בזמנים.

וליד טאהא: הוא חייב תוך זמן קצוב לתת תשובה?

אפרת מחפוד: בדיוק, תוך זמן מאוד מוגדר, כן.

וליד טאהא: כולל ביקור שטח?

אפרת מחפוד: לא, רגע, זה לשלב ההיתר, כשהוא בודק את שלב התוכניות.

אפרת מחפוד: כלומר, זה תוכניות של תברואה, אינסטלציה, ניקוז, קונסטרוקציה, כל מה שקשור בכך.

וליד טאהא: מי צריך להגיש לו אותה?

וליד טאהא: היזם?

אפרת מחפוד: עורך הבקשה, האדריכל.

אפרת מחפוד: עורך הבקשה הוא זה שמרכז את הכל.

קריאה: זה מטעם היזם, אדוני.

אפרת מחפוד: אם הוא החליט למנות אנשים שהם יועצים מסוימים אז זה דרך היועצים, אבל בגדול, האחריות היא דרך עורך הבקשה.

וליד טאהא: והוא יכול לעשות את זה מחוץ לשמונה המכונים האלה?

אפרת מחפוד: לא, בפלח הספציפי היום, כשזה נכנס לחובה, אז לא.

וליד טאהא: זה עסק טוב, את אומרת?

אפרת מחפוד: עסק טוב עם אחריות מאוד גדולה.

וליד טאהא: האחריות היא מאוד גדולה, אבל גם מהנדס שמכניס חתימה, היא גם אחריות שלו.

אפרת מחפוד: כן, אבל כל מהנדס רואה ספציפית רק את תחום הבקרה שלו.

אפרת מחפוד: מכון הבקרה, הייתרון בו הוא שהוא מתכלל את הכל.

וליד טאהא: יש לנו רשימה של המכונים?

אפרת מחפוד: בטח, הם גם מופיעים אצלנו באתר של מינהל התכנון.

אפרת מחפוד: יש שישה והם מופיעים, כפר כנא, פתח תקווה, תל אביב, יבנה, כן.

וליד טאהא: אוקיי, תמשיכי.

אפרת מחפוד: זהו, ובשלב תוכניות העבודה, מה שהיום הוועדות לא עושות, בודקות את תוכניות העבודה, אז גם שם את נותנים את הטון וממש בודקים פרטים מסוימים ונותנים המלצה לאישור תחילת עבודה, ובסופו של דבר הם מלווים את התהליך.

אפרת מחפוד: איך הם מלווים את כל התהליך?

אפרת מחפוד: הם לא באים - - -

וליד טאהא: זאת אומרת, אחרי שהתוכניות מאושרות, המכון הזה צריך לאשר את תקינות התוכנית?

אפרת מחפוד: כן, הם נראה לי הגוף היחיד שנותן אישור על תוכניות העבודה.

וליד טאהא: אוקיי.

ענת אלבס: צריך גם להוסיף שהיזמים מרוצים.

אפרת מחפוד: רגע, נסיים את התהליך של הביצוע.

וליד טאהא: לא, את תוסיפי עוד מעט כשניתן לך.

וליד טאהא: אני אומר לך, הפרוטוקול לא יודע לזהות כל אחד ומה הוא אמר, צריך להזדהות לפרוטוקול, בוועדות יש פרוטוקול.

וליד טאהא: כן?

אפרת מחפוד: אחרי שהם נותנים אישור שניתן לצאת לדרך, את אישור תחילת העבודות, הם מקבלים מהיזם תוכנית משוערת מתי הוא יגיע לכל שלב, ומכון הבקרה, לפי ניהול הסיכונים שלו והאלמנטים שבעיניו הוא רואה שהם נדרשים בבדיקה, הוא מגיע ומתכוונן לאותן נקודות.

אפרת מחפוד: כמובן שהוא מגיע לאתר מלווה במנהל העבודה או מנהל הפיקוח, מי שנמצא שם, ועורך איתם את הביקורת, וגם שם הוא נותן ממצאים על הביקורת.

אפרת מחפוד: כמובן שזאת בקרה הנדסית, הוא לא מתעסק בבקרה המרחבית שזאת האחריות של הוועדה.

וליד טאהא: מן הסתם הוא יכול להפסיק עבודה אם זה לא נראה לו?

אפרת מחפוד: הוא לא יכול, אין לו סמכות, הוא יכול להעביר את זה לוועדה.

אפרת מחפוד: למכוני הבקרה אין סמכות עקיפה, רק לוועדות.

וליד טאהא: אוקיי.

אפרת מחפוד: הם בגדר ממליצים.

וליד טאהא: זאת אומרת, אם הוא ראה כשל בעבודה, הוא יכול להתריע, הוא לא יכול להורות על הפסקה?

אפרת מחפוד: לא, אין לו סמכות.

מופיד מרעי: או להזמין את המפקח של הוועדה.

וליד טאהא: אוקיי.

אפרת מחפוד: כן, החובה שלו היא להתריע, בדיוק בשביל זה הם נמצאים.

מופיד מרעי: הוא מזמן את המפקח של הוועדה המקומית?

אפרת מחפוד: הוא מתריע, הוא מתריע לוועדה, הוא מציב דגל ואומר לה שיש שם ליקוי ונדרש לתקן.

אפרת מחפוד: מה הוועדה תעשה עם זה?

אפרת מחפוד: זאת סמכות של מהנדס העיר.

וליד טאהא: אוקיי, טוב.

אפרת מחפוד: בסופו של דבר הוא גם בודק את כל תעודות המעבדה של כל דבר, של הבטונים ושל הכל.

וליד טאהא: מי קובע את השכר?

וליד טאהא: הכסף?

וליד טאהא: העיגול?

וליד טאהא: לפני העיגול ואחרי העיגול?

אפרת מחפוד: אז השכר נקבע בתקנות, כמו שרעות אמרה זה מוגדר בתקנות.

אפרת מחפוד: כמובן, אצלנו באתר של מינהל התכנון הן יותר מעודכנות, כי בכל פברואר אנחנו צריכים לעדכן אותן, אז אצלנו הן מעודכנות במדד.

אפרת מחפוד: האגרות נבחנות לפי שטח הבנייה, שטח הבנייה נמצא ממה שעורך הבקשה מגיש בהתחלה.

וליד טאהא: אוקיי.

אפרת מחפוד: כלומר, הם מסתמכים על מה שעורך הבקשה הגיש.

וליד טאהא: גודל הבניין?

אפרת מחפוד: בדיוק, זה לפי מטר רבוע.

אפרת מחפוד: האגרות הן לפי מטר רבוע ממה שעורך הבקשה הגיש לוועדה וממה שהוועדה מאשרת לו.

אפרת מחפוד: מכוני הבקרה נכנסים אחרי החלטה, אחרי שהוועדה אומרת שהיא מאשרת לו לצאת לדרך ושיעשה בקרת תכן במכון הבקרה שיבדוק לו את הבקרה ההנדסית, אחרי זה הוא יחזור אליה והוועדה תחליט אם היא מאשרת לו להוציא היתר או לא.

אפרת מחפוד: זאת אומרת, אנחנו עוד איזה נדבך בדרך, אבל מכוני הבקרה מבצעים רק בקרה הנדסית, בשביל זה הם הוקמו.

וליד טאהא: אוקיי, תודה רבה.

וליד טאהא: כן, בבקשה תציגי את עצמך לפרוטוקול.

ענת אלבס: ענת אלבס, אני מנהלת תחום של מכוני בקרה.

וליד טאהא: איפה את מנהלת את זה?

ענת אלבס: במינהל התכנון.

וליד טאהא: אז תגידי.

ענת אלבס: יחד עם אפרת שהיא מנהלת אגף.

וליד טאהא: כן.

ענת אלבס: אז אני רציתי להוסיף, שבאמת ביצענו סקר שביעות רצון והיזמים מרוצים מההליך מאוד, כבר יש לנו מאות בקשות בתוך מכוני הבקרה.

ענת אלבס: עכשיו אנחנו בחובה, ובאמת, עשרות בקשות מגיעות מידי חודש לחובה, וזה תהליך שעובד.

ענת אלבס: באמת, סקר שביעות הרצון הראה תוצאות מדהימות, שהכשלים שמכוני הבקרה מוצאים תוך כדי בקרה, זה באמת בסופו של דבר מונע הוצאות מיותרות ליזם.

ענת אלבס: ברגע שמתקבלת חוות דעת של מכון הבקרה, זה באמת גם חוסך בסופו של דבר עלויות לאותו יזם.

ענת אלבס: זה מה שרציתי לומר.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: כן, בבקשה תזדהה לפרוטוקול.

אוהד ברנר: אוהד ברנר, יועץ משפטי בלשכה המשפטית של מינהל התכנון.

אוהד ברנר: אני רוצה רק להסביר את הרציונל מאחורי התיקון, אדוני.

אוהד ברנר: דובר פה רבות על המכונים, אז בעצם יש פה איזה מקרה שהוא אולי ייחודי או יחסית לא נפוץ, שבו בעצם גוף פרטי, אותם מכוני הבקרה שקיבלו סמכויות שלטוניות, בעצם גובים אגרה.

אוהד ברנר: בדרך כלל המדינה היא זאת שגובה אגרה ובמקרה הזה אלה הם המכונים, והאגרה מחולקת לשני רכיבים.

אוהד ברנר: באותה טבלה בתוספת החמישית, יש לנו גם מצגת אם יש צורך להציג, אז יש בעצם רכיב קבוע לפי מטרים, ותוספת על כל מטר נוסף.

אוהד ברנר: בעיקרון, בנוסח כפי שהוא היום, כפי שהתקנות פורסמו ב-2018, כשדובר על אותה הצמדה למדד, שזה כמובן הוראה מאוד מוכרת, ברוב האגרות זה נמצא וזה לא משהו מיוחד לפה, אז עיגול הסכומים בעצם התייחס לכל הסכומים באופן כללי, והוא לא דייק את העובדה שבתקנות, בניגוד לתקנות אחרות, בסוף הרכיב של האגרה, כמה שתשלם אגרה בסוף, בעצם תלוי בשני דברים: בסכום הבסיס ובדלתא, שזאת התוספת על כל מטר רבוע נוסף.

וליד טאהא: מה עם אי עמידה בזמנים?

ענת אלבס: זה לא רלוונטי.

אוהד ברנר: עמידה בזמנים זה לא רלוונטי.

אוהד ברנר: יש קנסות, אבל הקנסות הן כלפי מכוני הבקרה.

וליד טאהא: לא, הם לא יכולים לבוא בטענה שמישהו לא עמד בזמנים ושזה לא בסדר מבחינתם ושהם לא רוצים כסף על זה גם?

ענת אלבס: לא, התקנות מסדירות את התשלום עבור בקרת תכן חוזרת, אם לא עומדים בזמנים אז אפשר תוך 30 יום להגיש בקרת תכן חוזרת, הכל מותר לפי התקנות.

אפרת מחפוד: סליחה, אני רק רוצה להוסיף שהאגרות הן קבועות, מכוני הבקרה לא יכולים לגבות - - -

וליד טאהא: אני לא יודע אם אתם מסתדרים פה בפרוטוקול עם הדבר הזה, אז אני מרים ידיים.

אפרת מחפוד: אני אפרת.

ענת אלבס: ואנחנו כולה שלושה.

אוהד ברנר: בקיצור, בתקנות יש הסדרה בדיוק למקרים האלה, גם למקרים בהם יש איחורים ואז נקבעות קנסות, וגם למקרים בהם יש צורך בבקרה חוזרת, נניח אם היזם לא עמד בדרישות שהיו נדרשות ויש צורך בבקרה חוזרת, יש ממש הסדרה של זה.

וליד טאהא: נניח קבענו ליום ראשון בבוקר, ומה לעשות, הקצב לא היה מספיק וזה לא מוכן לבדיקה, ואז קובעים אותו שבוע או שבועיים אחרי, ואז מה?

וליד טאהא: הוא מתוגמל על זה?

אוהד ברנר: לא, אני לא חושב שהוא מתוגמל.

אוהד ברנר: האגרה נותרת אותה אגרה, וזה נראה לי מסוג המקרים שנפתרים בין היזם לבין מכון הבקרה, יש ביניהם הסכם התקשרות.

וליד טאהא: בצד?

אוהד ברנר: לא בצד, יש לכל מכון בקרה הסכם התקשרות שפותר את כל זה, שבעצם עוסק בכל הנושאים של היחסים החוזיים בינו לבין אותו יזם שמגיע מולו.

אוהד ברנר: לכל מכון יש הסכם שונה כזה, ושם בעצם יש את כל הסוגיות האלה שלא נפתרו במסגרת התקנות.

אוהד ברנר: אנחנו שוב נגיד, בתקנות יש הסדרה גם של המקרים שבהם יש איחורים כאלה ואחרים, ואז יש קנסות, גם יש הסדרת מקרים שבהם יש צורך בבקרה חוזרת, זה כן נפתר.

וליד טאהא: אוקיי.

אוהד ברנר: אבל אני חוזר רגע לענייננו, אם יורשה לי.

וליד טאהא: אנחנו גם היינו בענייננו, לא דיברנו על מסיבת ערב, אנחנו מדברים באותו עניין.

אוהד ברנר: ברור, אדוני, אני מתכוון לתיקון הנדרש לתקנות.

וליד טאהא: כן.

אוהד ברנר: בעצם, נכון לעכשיו רכיב האגרה מורכב משני רכיבים בתוכו, אחד מהם קבוע.

אוהד ברנר: אם אנחנו לוקחים את הדוגמה של שטח בנייה של נניח עד 1,000 מטרים, אז זה 5,600 שקלים בתוספת של שישה שקלים לכל מטר רבוע מעל 300 מטרים.

אוהד ברנר: זאת אומרת, ל-300 מטרים הראשונים זה 5,600 שקלים, ואם נניח יש לך מבנה של 500 מטרים - - -

וליד טאהא: הבנתי, כן.

אוהד ברנר: אוקיי, בסדר.

אוהד ברנר: בנוסח הנוכחי של ההוראה, בעצם יש שני דברים, יש את ההצמדה למדד, ומעבר להצמדה למדד יש הוראה של עיגול סכומים.

אוהד ברנר: בנוסח של ההוראה לעיגול סכומים, כפי שהיא מנוסחת כרגע, היא בעצם מדברת על לעגל את כל אחד - - -

וליד טאהא: עד עכשיו זה לא היה מוצמד למדד?

אוהד ברנר: זה היה מוצמד.

וליד טאהא: אוקיי.

אוהד ברנר: הקושי הוא לא בהצמדה למדד, הקושי הוא בעצם בעיגול הסכומים.

אוהד ברנר: עכשיו איך שההוראה מנוסחת, היא בעצם אומרת לקחת את כל אחד מהסכומים בנפרד ולעגל אותם, במקום לעגל את הסכום הכולל.

אוהד ברנר: כשעושים את העיגול הזה בנפרד, אז נוצר העיוות, כי בעצם ברגע שאתה לוקח כל סכום בנפרד, אחרי ההצמדה שלו למדד, ונדרש לעגל אותו לסכום הקרוב ביותר לחמש, אז חלק מהסכומים יורדים משמעותית ואפילו מתאפסים.

אוהד ברנר: בדוגמאות שצירפנו יש מצבים שבהם סכומים ירדו משני שקלים וחצי למטר לאפס שקלים, או מחצי שקל לאפס, ובחלק מהמקרים קורה מצב הפוך, שהוא בהכרח גם בעייתי, שבו הסכומים מתעגלים כלפי חמש.

אוהד ברנר: זאת אומרת, נניח סכום של שלושה שקלים למטר מתעגל לחמישה שקלים, או מקרה של 2.54 שמתעגל לחמש, ומה שקורה במצב הזה הוא שנוצרים עיוותים מאוד גדולים בין העיגול שנעשה לבין השינוי במדד בעצם.

אוהד ברנר: זאת אומרת, יכול להיות מצב, כמו בדוגמה שלנו, שבו המדד ישתנה באחוז אחד, ואחרי הוראת העיגול בעצם האגרה תגדל ביותר מ-30 אחוזים.

אוהד ברנר: בחלק מהמקרים זה כמובן פוגע ביזם כי הוא צריך לשלם אגרה הרבה יותר גבוהה, ובחלק מהמקרים בהם הסכום מתאפס זה פוגע במכון הבקרה, כי בעצם הוא מבצע עבודה ולא גובה תמורתה כסף, אז בעצם שני הצדדים מפסידים על הסיפור הזה.

אוהד ברנר: לכן אנחנו סבורים, וזה גם התיקון המוצע פה בהתאמות הנדרשות שרעות ניסחה, שבעצם צריך להחיל את הוראת העיגול כך שהיא תחול בעצם על הסכום הכולל, על סכום האגרה הכולל ולא על כל רכיב ורכיב בתוכו.

וליד טאהא: אוקיי, משרד המשפטים, רוסלאן עותמאן, בבקשה.

רוסלאן עותמאן: בוקר טוב לאדוני.

רוסלאן עותמאן: האמת היא שאין לי הרבה מה להוסיף, התקנות תואמו עם הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים, והדברים של מינהל התכנון מקובלים עליי.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי.

מירה סלומון: תודה, אדוני, אז אני לא צריכה להציג את עצמי לפרוטוקול, זה כבר טופל.

וליד טאהא: כן, אני מציג אותך במקום.

מירה סלומון: כן, אנחנו שומעים כאן התהדרות מאוד גדולה של מינהל התכנון בפעילות של מכוני הבקרה.

וליד טאהא: בדרך כלל הם מתהדרים בפעילות שלהם.

מירה סלומון: כן.

וליד טאהא: זה לא מאפיין את החבר'ה שהגיעו היום.

וליד טאהא: אדוני אמר.

וליד טאהא: כן.

מירה סלומון: הפעילות של מכוני הבקרה היא פעילות שעדיין לא נכנסה לתוקף מלא.

מירה סלומון: אנחנו כבר קראנו, גם במסגרת חוק ההסדרים, להחלה מלאה של חובת הפנייה למכוני הבקרה, כיוון שמכוני הבקרה עושים בקרת תכן, זה דבר מאוד חשוב, האישורים של הקונסטרוקציה, הדברים שנמצאים במכוני הבקרה, הגיע הזמן להחיל אותם במלואם.

מירה סלומון: הסיפור של האגרות ועיגולי האגרות, לספר לנו עד כמה העבודה שלהם היא חשובה וטובה כשהיא עדיין לא נכנסה לתוקף מלא, זה חצי מהסיפור.

מירה סלומון: אנחנו קוראים, בהזדמנות הזו, לממשלה לקדם החלה מלאה של מכוני הבקרה על כל סוגי הבנייה, ויפה שעה אחת קודם.

מירה סלומון: תודה, אדוני.

וליד טאהא: מה זה "על כל סוגי הבנייה"?

וליד טאהא: גם על בן אדם שירצה להקים בית פרטי של 120 מטר מרובע?

וליד טאהא: צריך לחייב אותו במכון בקרה?

מירה סלומון: לא, אדוני, החוק קבע על אילו סוגי בנייה - - -

וליד טאהא: כן, את זה אנחנו יודעים, את אומרת "על כל סוגי הבנייה", אז את לא - - -

מירה סלומון: הכוונה היא לכל סוגי הבנייה שטופלו בחוק - - -

וליד טאהא: שאושרו?

מירה סלומון: כן, ושכל פעם רק דחו את הבדיקה - - -

וליד טאהא: את מתלוננת שזה לא נעשה?

מירה סלומון: עד עכשיו דחו כל הזמן מעת לעת את הכניסה לתוקף.

וליד טאהא: מי דחו?

אפרת מחפוד: בחוק ההסדרים.

וליד טאהא: אני אוהב לקרוא לילד בשמו, אז מי דחו?

וליד טאהא: מינהל התכנון?

אפרת מחפוד: בחוק ההסדרים.

מירה סלומון: באישור של הכנסת, אדוני, באישור של הכנסת כיוון שההבנה הייתה שהנושא הזה לא - - -

וליד טאהא: לא הוטמע או לא - - -

מירה סלומון: לא בשל לכניסה לתוקף מלא, וחבל שכך.

מירה סלומון: בעניין הזה, אגב, אנחנו רואים עין בעין עם הקבלנים, אני מצביעה לכאן כיוון שכאן הם יושבים לרוב, עם התאחדות הקבלנים בוני הארץ.

וליד טאהא: בסדר, אם הם לא התאוששו מהכנס שלהם באילת.

מירה סלומון: כנראה, אז הם היו באים שזופים, אני בטוחה אדוני, כדי לומר את אותם הדברים בדיוק כמונו.

וליד טאהא: במקרה השתתפתי, אז אני יודע.

וליד טאהא: אז הטענה שלך הפוכה, את אומרת שאנחנו לא עושים מספיק כדי להטמיע את הדבר הזה באופן מלא?

מירה סלומון: נכון, אדוני.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: באיזה אחוז הטמעה זה קיים היום, לדעתך?

מירה סלומון: זה נמצא עד בניינים של שתי קומות ועד שש יחידות דיור?

מירה סלומון: יעזרו לי חבריי.

ענת אלבס: עד 29 מטר גובה.

אוהד ברנר: החל משתי קומות.

רעות בינג: החל משתי קומות.

מירה סלומון: החל משתי קומות ועד 29 מטר גובה, סליחה ותודה רבה על העזרה.

וליד טאהא: ומעל זה לא צריך?

אוהד ברנר: אוהד ברנר.

אוהד ברנר: מעל זה זה רבי קומות, אדוני, וזה מחוץ לחובה כרגע.

וליד טאהא: מעל זה לא צריך מכון בקרה שיפקח?

אפרת מחפוד: אפרת.

אפרת מחפוד: בחוק ההסדרים נקבע שמכוני הבקרה ייכנסו ביתר סוגי המבנים בפעימות.

אפרת מחפוד: בינואר 2024 תיכנס פעימה, ויהיה אפשר להכניס אותה גם בהדרגה.

אפרת מחפוד: אנחנו עובדים עם גורמים מאשרים, עם כבאות ופיקוד העורף, וגם הם כולם צריכים לראות שזה באמת עובד.

וליד טאהא: אוקיי, טוב.

מירה סלומון: מאז, אם יורשה לי, אדוני, כמה פעמים כבר נדחתה כניסתה לתוקף?

מירה סלומון: אני שוב אומרת, אנחנו מבקשים תחולה - - -

וליד טאהא: אותה תקנה זו?

מירה סלומון: אותה פעימה שאמורה עכשיו להיכנס במועד שציינה נציגת מינהל התכנון.

מירה סלומון: כמה פעמים כבר נדחתה הכניסה שלה?

אפרת מחפוד: היא נדחתה בגלל חוק יסוד הכנסת, חוק 38, שלא יכול לחול החוק בממשלת מעבר, אז אלה היו בעיקר דחיות טכניות.

וליד טאהא: אז היא מדברת על שלוש וחצי השנים שהיו ממשלת מעבר קודם לכן?

אפרת מחפוד: הם היו אמורים להיכנס באפריל 2019 לחובה, כי הם הוקמו ב-2018, היו אמורים להיכנס ב-2019 ואז - - -

וליד טאהא: כן.

מירה סלומון: כמה דחיות נתבקשו באופן אקטיבי?

מירה סלומון: לפחות שתיים?

קריאה: שלוש.

מירה סלומון: נכון.

מירה סלומון: תודה גברתי, לפחות שתיים.

וליד טאהא: בסדר, אבל היא מסבירה את זה.

מירה סלומון: שלוש דחיות נתבקשו.

מירה סלומון: שוב, זה לא הנושא של הדיון, הדיון הוא בעיגול האגרות, אנחנו רק מבקשים לנצל את ההזדמנות לקרוא לממשלה להכניס לתוקף, וכמה שיותר מהר, לא להמתין עם זה, אם אפשר יהיה להקדים, מה טוב.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: יש לנו בזום את הנציגים של המכונים?

וליד טאהא: מי ירצה לדבר בזום?

וליד טאהא: אם אין אף אחד שמבקש זכות דיבור, אז אין בעיה.

וליד טאהא: אדוני, תרצה לדבר?

וליד טאהא: תזדהה לפרוטוקול.

יצחק מולדבסקי: יצחק מולדבסקי, משרד השיכון.

יצחק מולדבסקי: אנחנו תומכים בקידום מכוני בקרה, כל דבר שיועיל, עיגולים והצמדה, כל מה שאפשר לקדם, מבורך.

וליד טאהא: אוקיי, עוד מישהו?

וליד טאהא: משהו?

וליד טאהא: הערות?

וליד טאהא: מישהו ירצה לדבר?

וליד טאהא: אף אחד.

וליד טאהא: אז תרצי להקריא את התקנות, רעות?

וליד טאהא: בבקשה.

רעות בינג: אני אקריא, אני רק אגיד כך.

רעות בינג: קודם כל, התיקון שעליו מינהל התכנון הרחיב את הדיבור, הוא לתקנה 73.

רעות בינג: תקנה 73 מתייחסת למועדים שבהם צריך לשלם את האגרות, כשלפעמים התשלום של האגרות נעשה בפעימות, והיה חשוב להבהיר שבכל פעימה כזו, בעצם מתבצעות שתי פעולות.

רעות בינג: פעולה אחת, זה העדכון שאותו אנחנו לא משנים, והפעולה השנייה זה העיגול של הסכום הכולל שבאותה הפעימה.

רעות בינג: בגלל זה התיקון הוא לתקנה 73.

וליד טאהא: וזה מה שאנחנו עושים עכשיו?

רעות בינג: בדיוק.

רעות בינג: ולפני שאני אקריא, אני גם רוצה להגיד, שכן הוספנו כאן עוד משהו, שכמובן שהוא בהסכמת מינהל התכנון.

רעות בינג: בעצם, הוספנו חובה של מנהל מינהל התכנון לפרסם ברשומות את ההודעה על הסכומים המעודכנים, כדי שהכל יהיה ברור.

רעות בינג: זה הדבר הנוסף.

רעות בינג: אני מקריאה: תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2022 בעצם, עכשיו ההצבעה היא על הנוסח עם השינויים.

וליד טאהא: כן, תודה רבה.

וליד טאהא: מי בעד אישור העדכון על תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2022?

וליד טאהא: מי נגד?

וליד טאהא: מי נמנע?

וליד טאהא: אף אחד מכם לא נגד ולא נמנע?

וליד טאהא: בעד – 1

וליד טאהא: נמנעים – 0

וליד טאהא: אני קובע שתיקון התקנות אושר.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכל אלה שבאו והשתתפו, תודה רבה, הישיבה נעולה.