ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 140, 2022-06-15 08:30

אפרת רייטן: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

אפרת רייטן: זמננו קצר ודוחק כי ב-09:00 יש דיון נוסף.

אפרת רייטן: על סדר-היום – ישיבת ועדת העבודה והרווחה, 15 ביוני 2022, ט"ז סיון התשפ"ב, 08:300.

אפרת רייטן: דיון נוסף, בתקווה אחרון, לקראת הקריאה הראשונה של הצעת חוק סיוע לנפגעי אסונות לאומיים אזרחיים, התשפ"א-2021, חברי הכנסת מכל סיעות הבית חתמו, קואליציה ואופוזיציה.

אפרת רייטן: אני יזמתי את הצעת החוק הזו.

אפרת רייטן: חברי הכנסת איתן גינזבורג, מיכל רוזין, מיכל וולדיגר, רם שפע, מירב בן ארי, יעקב מרגי, שירלי פינוט קדוש, עאידה תומא סלימאן, זאב בנימין בגין, צחי הנגבי ואלינה ברדץ יאלוב.

אפרת רייטן: אנו דנים בתיקונים שאנו רוצים להציג בפניכם בהצעת החוק הזו בעקבות גם ועדת השרים שהתקיימה, התקיימו שני דיונים נוספים בוועדת השרים ועוד אין ספור ישיבות ודיונים בין הוועדה למשרדי האוצר והמשפטים.

אפרת רייטן: הואיל ומדובר בחוק חדש ממש, לחלוטין שמשנה תפיסה אולי משפטית, אוצרית, תפיסה גדולה מאוד של המדינה ביחס לאסונות אזרחיים, אני מזכירה ומציינת גם לפרוטוקול שהצעת החוק הזו, שנוסחה על ידי עם הייעוץ המשפטי של הוועדה וצוות לשכתי, נוסחה ממש איך שהגעתי לכנסת ובעקבות אסונות אזרחים שאירעו במדינה וכל פעם מחדש הכנסת חוקקה חוק ייעודי כדי לתת או החלטת ממשלה.

אפרת רייטן: אני הגעתי לכנסת עם תחושת השליחות הזו בעקבות ההליכים המשפטיים של אסון נחל צפית, מכינת בני ציון שבו ייצגתי את משפחות הנספים והנפגעים.

אפרת רייטן: לדאבון הלב, ממש תוך כדי ניסוח ולקראת הגשת הצעת החוק הזו - אירע האסון של מירון ואי אפשר היה שלא להתייחס גם לעניין הזה.

אפרת רייטן: החלטת הממשלה בינתיים התקבלה ביחס לנספי מירון והתשלום המוקדם למשפחות הנספים.

אפרת רייטן: אני מאוד מקווה ומכאן שולחת ממש גם עידוד וחיזוק לכל מי שנפגע באסון מירון ועדיין לא קיבל מענה.

אפרת רייטן: אני מאוד מקווה שגם האוצר וגם המשפטים ובכלל הממשלה יעשו כל שביכולתם כדי לסייע לנפגעים ולמצוא את הפתרונות כפי שמצאו למשפחות הנספים.

אפרת רייטן: במהלך השבועות האחרונים חל שינוי תפיסתי שתכף נקריא אותו בנוסח ביחס לתשלומים האלה שהכנסנו לחוק.

אפרת רייטן: יעל, היועצת המשפטית, בבקשה תסבירי את הדברים שאנו מביאים לכאן שינוי.

יעל סלנט: אולי כדאי שהממשלה תסביר בכמה מילים.

אפרת רייטן: בבקשה.

תמר קלהורה: הנוסח הקודם כלל רשימת שיקולים שמהם היה ניתן להבין שאסון לאומי יוכרז רק כאשר האירוע עשוי להקים למדינה אחריות בנזיקין.

תמר קלהורה: הנוסח שעולה היום לדיון הוא נוסח שממנו הדבר הזה לא עולה.

תמר קלהורה: הנוסח מדבר על הטבת נזק.

תמר קלהורה: המשמעות היא שכאשר קורה אירו שהוא אסון לאומי לאחר שניתן המענה הרווחתי המיידי לפי סעיף 4, יכולה הממשלה שהכריזה על האירוע כאסון לאומי, פרק זמן קצר יחסית שלא כתבנו כמה הוא אבל הכוונה היא שיהיה בהתאם לנסיבות האירוע ולהיקף הנזק הממשלה תתכנס ותחליט שהיא תיתן תשלום שמהווה סיוע לנפגעים ולניזוקים מבלי להיכנס בשלב זה לשאלה האם המדינה אחראית בנזיקין או לא, אם יש מזיק אחר או לא, קודם סיוע ואז בירור.

תמר קלהורה: אם בשלב יותר מאוחר יתברר שהמדינה אחראית בנזיקין - אז היא תשלים את הפיצוי שזה כנראה מה שהולך לקרות.

תמר קלהורה: אם יתברר שהיא לא אחראית בנזיקין ויש מזיק אחר, היא תוכל להשתפות מאותו מזיק.

מאיר שפיגלר: ויש עוד נקודה – אם אין מי שאחראי היא אמורה להגיע לאותו זכאי שקיבל אותו סכום מקדמי ולבקש אותו ממנו בחזרה.

תמר קלהורה: עקרונית זה נכון.

תמר קלהורה: יש לדון בה.

תמר קלהורה: אני מניחה שציבורית היכולת של המדינה לבוא ולדרוש סכומי עתק בחזרה היא אינה פשוטה.

מאיר שפיגלר: אז למה כותבים את זה?

תמר קלהורה: מבחינת הדין ודאי יש זכאות.

תמר קלהורה: נכון.

תמר קלהורה: איני רוצה לחדד את הנקודה הזאת.

אפרת רייטן: נגעת מייד בנקודה שהבעירה את כולנו ביומיים האחרונים.

אפרת רייטן: במקום לברך על השינוי והתפיסה - ישר למצוא את הבעיות.

אפרת רייטן: בשביל מה באת?

תמר קלהורה: מבחינה משפטית, ודאי שיש למיטיב זכות, אם התברר שהיטיב נזק.

תמר קלהורה: השאלה אם בפועל ייעשה וגם זה נתון לשיקול הדעת של הממשלה.

תמר קלהורה: ברור שזו המשמעות המשפטית שנובעת מהטבת נזק.

תמר קלהורה: בכל מקרה הדגש הוא על כך שבמועד קבלת ההחלטה השאלה האם המדינה אחראית בנזיקין או לא, היא לא הוכרעה כבר בתוך המדינה או הוגשה עליה חוות דעת בתוך המדינה אלא אפשר שיינתן הסיוע הזה גם כאשר הסוגיה הזו עדיין לא פתורה ולא ברורה.

אפרת רייטן: יש בזה משהו מרגש.

אפרת רייטן: אני יודעת שהאוצר פחות מתרגש.

אפרת רייטן: אני חושבת שתפיסתית, ובגלל זמננו הקצר איני יכולה להיכנס לשיחות שעשינו, אבל תפיסתית, ברגע שהלכנו למסלול של הטבת הנזק, מבחינתי מגשים את המטרה שהיתה לנגד עיניי שבה אמרתי: ראינו באסון מירון, היתה החלטת ממשלה מבורכת, ובאופן עקרוני היא היתה הרבה יותר מהירה מהחלטות קודמות.

אפרת רייטן: היתה פה באמת למידה.

אפרת רייטן: אבל עדיין זה לקח כשמונה חודשים כדי לברר את שאלת האחריות כי המדינה הלכה על המסלול הנזיקי.

אפרת רייטן: פה השינוי התפיסתי אומר בדיוק מה שאומרת תמר: אנו רוצים לצמצם את הזמן הזה ולא להיכנס לדיון של השאלה של האחריות.

אפרת רייטן: לכן אפשר יהיה לתת אותה מקדמה – קראתי לזה – או אותו הטבת נזק כדי לסייע ולא להגיע למקומות שבהם אנחנו נמצאים היום או כשהיינו באסונות אחרים.

אפרת רייטן: בלי להיכנס לשאלת האחריות.

אפרת רייטן: בעיניי, זה שינוי דרמטי, לא פחות, היסטורי מבחינת ההסתכלות של המדינה והסיוע שלה לנפגעים, בלי רגע לבדוק כמה אני צריכה לשלם, כן אחריות שלי, לא אחריות שלי.

אפרת רייטן: דברים שתמיד היה לנו קושי איתם.

אפרת רייטן: לא פעם כשדיברתי עם אנשים שנפגעו באסון מירון או איבדו את יקיריהם דיברו על השלב הזה כאסון השלישי שלהם – הראשון שבו נהרג, נספה האדם הקרוב אליהם, השני – לא צריכה להזכיר מה קרה באבו כביר וזה האסון השלישי שלהם.

אפרת רייטן: כל התקופה שבה נאלצו כמעט להתחנן: תסתכלו עלינו, תעזרו לנו להתמודד עם התקופה הקשה הזו.

אפרת רייטן: כל אסון הוא מטורף וטראגי.

אפרת רייטן: גם כשנהרג אדם בתאונת דרכים.

אפרת רייטן: אבל בוודאי כשמדובר באסונות כאלה מזעזעים שמדינה שלמה וקהילות שלמות נכנסות למצוקה איומה.

אפרת רייטן: זו היתה המטרה כשראיתי לנגד עיניי בתחילת הדרך, כשאמרתי: צריך לעזור פה במיידי כמה שיותר מהר לנפגעים ולמשפחותיהם.

אפרת רייטן: אני מודה לכם מקרב לב, משפטים ואוצר, על כברת הדרך הגדולה מאוד שעשינו יחד שנה.

אפרת רייטן: הגשנו את זה לפני שנה את הצעת החוק הזו.

אפרת רייטן: שנה שלמה אנו עובדים על זה.

אפרת רייטן: זה לא תיקון חוק אלא ממש חקיקה מאל"ף ועד תי"ו שמשנה תפיסה וסדרי עולם.

אפרת רייטן: זה לא קל, ויש פה עדיין דברים שצריכים ליבון ובדיקה ודברים שאיננו רואים עין בעין עדיין.

אפרת רייטן: לכן גם בהסכמות בינינו אמרנו שבין הקריאה הראשונה לשנייה שלישית נשלים פה את העבודה יחד גם עם הביטוח הלאומי ואתכם וכל מי שרוצה להביע דעתו כדי לדייק ולהבין את המשמעות של כל דבר כי זה לא חוק של מה כך ואני מתייחסת אליו מאוד ברצינות.

אפרת רייטן: מבחינתי זה חוק מסגרת שיכול להתוות דרך לשנים רבות קדימה ולכן יש לו משמעות גדולה מאוד.

אפרת רייטן: אני לא ממהרת ואף אחד מאתנו לא רוצה לעשות טעויות גדולות מדי, אם כי גם את זה יש לקחת בעירבון מוגבל.

אפרת רייטן: כל חוק אפשר לתקן.

אפרת רייטן: זה בסוף גם רק כסף.

אפרת רייטן: תמיד נזכור.

אפרת רייטן: אנו רוצים לעזור לכם.

אפרת רייטן: זה רק כסף.

אפרת רייטן: כפי שעשינו תיקונים השבוע בחוק התובענות הייצוגיות שלא היה מושלם לפני שנתיים, 3, 4.

אפרת רייטן: הנה, לומדים מטעויות.

אפרת רייטן: כמה תיקונים אנו עושים פה כל יום מלפני עשורים.

אפרת רייטן: גם זה רגע להיכנס לפרופורציה.

אפרת רייטן: אני מציעה שנתקדם.

יעל סלנט: נציג את השינויים המרכזיים לעומת הדיון הקודם בהכנה לקריאה ראשונה.

יעל סלנט: הראשון הוא סמנטי – במקום קרוב משפחה – בן משפחה.

יעל סלנט: הבא, הגדרה של מיהו זכאי להטבה – מי שזכאי לתשלום סכום כספי לפי החלטת המשלה כאמור בסעיף 5א.

יעל סלנט: יש פה שינוי בסעיף 3ב, שכתבנו: בבואה להכריז על אירוע כאסון לאומי - תשקול הממשלה בין השאר את מספר האנשים שנפגעו ושנספו.

יעל סלנט: נחזיר: או.

יעל סלנט: זה יכול להיות זה או זה או שניהם.

יעל סלנט: לכן לא כפי השינוי שמוצג פה.

יעל סלנט: השינוי הבא, בסעיף 5 – זה באמת לב העניין.

יעל סלנט: אקריא את כולו.

יעל סלנט: הכריזה הממשלה על אסון לאומי אזרחי רשאית היא לפי המלצת שר המשפטים ושר האוצר להחליט כי אוצר המדינה ישלם סכום כספי לבני משפחה של נספה בהתאם לאמות מידה, לתנאים ולכללים, ורשאית היא להחליט כאמור גם על תשלום סכום כספי לנפגע.

יעל סלנט: בבואה להחליט כאמור בסעיף קטן (א) תשקול הממשלה בין השאר את מספר האנשים שנפגעו ושנספו באסון הלאומי אזרחי, נסיבות התרחשותו, קיומו של ביטוח המכסה את האירוע וזהות נתבעים בכוח בשל האסון.

יעל סלנט: סליחה – שנפגעו או שנספו.

אפרת רייטן: חלק מהדברים שדנו בינינו היה לגבי השיקולים והקריטריונים של מתי כי זה באמת אירוע שעדיין אנו מתקשים או לא סיימנו את עבודת ההכנה לגבי הגדרתו.

אפרת רייטן: פה כבר הכנסנו לנוסח החוק חלק מהקריטריונים שיכולים להוות מסד לקבלת ההחלטה.

אפרת רייטן: מתי האירוע נכנס בגדר ההגדרה של אסון אזרחי לאומי.

יעל סלנט: (ג) סכום כאמור בסעיף קטן (א) יהיה הטבת נזק כהגדרתה בסעיף 1 לחוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים, הטבת נזקי גוף התשכ"ד-1964 - בסעיף זה סכום הטבת הנזק.

יעל סלנט: נראה לי שתמר הבהירה מה זה הטבת נזק.

יעל סלנט: זה ברור.

יעל סלנט: (ד) המדינה רשאית להיפרע את סכום הטבת הנזק ממי שגרם למותם של הנספים או ממי שגרם לפגיעה בנפגעים עד כדי סכום שהמזיק היה חייב לפי כל דין לזכאים להטבה אלמלא ההטבה.

יעל סלנט: אין בתשלום סכום הטבת הנזק כדי למנוע מזכאי להטבה להגיש תביעה נגד המדינה או נגד גורם אחר בקשר לאסון הלאומי האזרחי.

יעל סלנט: (ו) חויבה המדינה בפסק דין או בהחלטה של בית משפט לשלם לזכאי להטבה פיצוי לפי פקודת הנזיקין בקשר לאסון הלאומי האזרחי – יופחת סכום הטבת הנזק מסכום הפיצוי שחויבה המדינה לשלם.

יעל סלנט: כלומר אם המדינה היטיבה את הנזק ואחרי זה נקבעה לה אחריות בנזיקין – אפשר יהיה לקזז את הסכום שכבר היטיבה מסכום הפיצוי הכללי שהמדינה חייבת לשלם.

ינון גוטגליק: אני מציע לפרק את החלק השני לסעיף נפרד.

ינון גוטגליק: לא אמורים להיות קשורים.

נועה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לחלק שני, זה עומד בפני עצמו – האפשרות של המדינה לקזז מחבות המדינה את הסכום שאותו היטיבה או שילמה מראש.

נועה בן שבת: עכשיו מגיעים לחלק השני – חויבה המדינה.

נועה בן שבת: מה שהציעה ועדת שרים – מדובר בנוסח שקיבלנו מהממשלה, דיבר על כך שחויבה המדינה – מה קורה אם הסכום שנפסק לאותו נפגע או קרובי משפחה של הנספה נמוך מסכום ההטבה.

נועה בן שבת: האם אפשר את ההפרש הזה להחזיר, או לגמרי לא נפסק לו סכום.

נועה בן שבת: מניחים בשני המקרים שהאדם תבע ויש פסיקה שיפוטית.

ינון גוטגליק: יש מצב שבו הממשלה יכולה לתת לפי הנוסח פיצוי לנפגע.

ינון גוטגליק: הפיצוי אמור להיות מהיר ויכול להיות שהנזק שלו טרם גובש.

ינון גוטגליק: הוא יקבל פיצוי ובסוף יתברר שלא היה לו נזק גבוה.

ינון גוטגליק: פסק דין יקבע סכום גבוה או נמוך, נמוך ממה שקיבל כהטבת הנזק.

ינון גוטגליק: העיקרון של דיני הנזיקין אומר שהניזוק לא אמור לקבל יותר מהנזק שלו ואנו רוצים לשמור על העיקרון הזה גם פה.

ינון גוטגליק: המדינה, כמיטיבת נזק במקרה הזה, אנו רוצים לקבוע, שתקבל את ההפרש.

ינון גוטגליק: בסוף המזיק ישלם את הנזק שלו, הניזוק יקבל את מלוא הנזק, והמדינה תקבל חזרה את מה ששילמה כי במקרה הזה הטבת הנזק נבלעה.

ינון גוטגליק: אנו לא חושבים שאמור להיות הבדל אם המדינה היא שחויבה או מזיק אחר.

ינון גוטגליק: אנו חושבים שבכל מקרה זה מסלול של הטבת נזק.

ינון גוטגליק: אנו מבינים שזה נושא מורכב יחסית ואפשר יהיה להמשיך לדון בו אבל כרגע אנו מבקשים שייכתב שנקבע בפסק דין, בלי קשר למי החייב.

נועה בן שבת: כלומר פה השאלה היתה מה קורה האם בהטבה - המדינה התנדבה לשלם, האם היא יכולה לקבל את הכסף חזק מהניזוק.

תמר קלהורה: זו שאלה שנצטרך לדון בה בסבב הבא, לא כמה יכולה לקבל אלא האם אחרי ששופתה על ידי מזיק, עכשיו תלך למי שהתנדבה לתת לו הטבה ולומר לו: תחזיר לי את ההפרש.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: לכן אני מצטרפת לעמדתכם.

אפרת רייטן: כפי שהבהרתם את זה, הנושא עדיין דורש פה כמו נקודות אחרות בדיקה וליבון.

אפרת רייטן: בשלב הזה יש לציין את זה.

עלי בינג: בשלב הזה אנו רוצים שיהיה הנוסח הזה, ונמשיך לדון עליו.

אפרת רייטן: זה מה שאמרנו.

יעל סלנט: נקבע בפסק דין או בהחלטה של בית משפט כי הזכאי להטבה זכאי בשל האסון הלאומי אזרחי לסכום פיצוי לפי פקודת הנזיקין החדש פחות מסכום הטבת הנזק – זכאית המדינה לקבל מהזכאי להטבה את ההפרש שבין סכום הטבת הנזק שלא נפרעה לגביו כאמור בסעיף קטן (ד) ובין הפיצוי שנפסק, ואם נקבע כאמור שהזכאי להטבה אינו זכאי לפיצוי מכל גורם בשל האסון הלאומי אזרחי לפי פקודת נזיקין, זכאית המדינה לקבל מהזכאי להטבה את סכום הטבת הנזק ששולמה.

נועה בן שבת: זה יישאר.

אפרת רייטן: ממש כך.

אפרת רייטן: זו ההסכמה שהגענו אליה.

נועה בן שבת: חשוב לנו להציג עוד משהו שירד מהנוסח – היתה הוראה שהתשלום הזה לא יגרע מזכותו של נפגע או קרוב משפחה לכל טובת הנאה שמוענקת מהמוסד לביטוח לאומי.

נועה בן שבת: הממשלה ביקשה להוריד את הסעיף הזה.

נועה בן שבת: תסבירו מה המשמעות והאם העובדה שאדם מקבל הטבה לפי החוק הזה עלולה באיזושהי צורה לפגוע בזכותו.

נועה בן שבת: למשל במקרים של קצבאות שתלויות בהכנסה הוא עלול לא לקבל את הקצבאות, ואיך יפוצה בשלב מאוחר יותר, במקרה שיצטרך להשיב את הסכום.

עלי בינג: עוד פסקה שלא ציינתם שירדה – זו שמחייבת את התביעה בתוך תקופת ההתיישנות.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: זו נקודה מהותית.

עלי בינג: גם זה ירד כרגע מסדר-היום.

עלי בינג: גם זה סיכמנו שנמשיך לדון.

אפרת רייטן: עם נטייה לקבל את עמדת יושבת-הראש.

עלי בינג: זה תמיד נכון.

עלי בינג: וגם בסעיף הזה מה שדיברנו לפני כן, שמטרת החוק הזה אינה לשנות את תנאי הזכאות של מקבלי קצבאות מביטוח לאומי – ראשית אנו לא יודעים אם הניזוקים היו זכאים לקצבאות או לא אבל ככל שכן אין מטרה בחוק הזה לשנות את תנאי הזכאות.

עלי בינג: הם יישארו כפי שהיו.

עלי בינג: אנו לא מיטיבים ולא גורעים מצבם.

עלי בינג: לשאלתך, הרבה מאוד מקרים שיש הכנסה, ביטוח לאומי מתחשב בהכנסה ההונית, מחשב ריבית רעיונית לאותו סכום, ובהתאם לזה זה יכול להשפיע על הזכאות כפי ששאלת על הזכאות של אותו אדם ככל שהיה זכאי לקצבה שיש בה מבחן הכנסה.

עלי בינג: זה המצב הקיים כיום.

עלי בינג: אנו בחוק הזה לא מתכננים לשנות את זה אבל גם על זה סיכמנו שנמשיך לדבר.

עלי בינג: בכל מקרה כרגע זה המצב ואין בכוונתנו בחוק הזה לשנות.

אפרת רייטן: בסדר.

אפרת רייטן: בבקשה.

מאיר שפיגלר: כל הכבוד לך על שינוי מהותי ליבתי בגישה שציינת, בתרבות של הסתכלות על הדברים שנוגעים לאותם אנשים שנמצאים חסרי אונים אל מול המערכת שפוקד אותם אסון, ואם לא יהיה להם סעד מהמערכת הציבורית – זה יהיה אסון מתמשך.

מאיר שפיגלר: יושבת-ראש הוועדה, יישר כוח.

מאיר שפיגלר: אם הולכים לדון על הדברים, אני לא אעורר מתים משנתם, אבל הדברים האלה מבחינת ביטוח לאומי משמעותיים מאוד.

מאיר שפיגלר: הנושא של הבטחת הכנסה מהותי מאוד, למי נותנים אותו.

מאיר שפיגלר: זה לא מישהו עשיר כקורח.

מאיר שפיגלר: מדובר באנשים שזו פת הלחם שלהם.

מאיר שפיגלר: שנית, זה היה בפעם הקודמת ומשום מה זה נגרע מכאן – מה קורה לגבי נפגעי אסון מירון?

מאיר שפיגלר: האם זה חל מאותו רגע האסון או רק מהיום ואילך.

אפרת רייטן: בפעם הקודמת היה כתוב בנוסח שתחולת החוק מפרסום החוק קדימה.

אפרת רייטן: כרגע – אני יודעת שעמדת המשרדים לא לקחת את זה רטרואקטיבית.

מאיר שפיגלר: באסון ורסאי זה היה רטרואקטיבי.

אפרת רייטן: היה חוק לוורסאי.

אפרת רייטן: זה לא חוק למירון.

אפרת רייטן: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, החוק הזה חוקק כחוק צופה פני עתיד והיה חוק מסגרת של הכנת הוראות הפעלה למדינה, איך לנהוג באסונות אזרחיים.

אפרת רייטן: חלק מהדברים שמנוסחים פה בחוק ממילא לא יכולים לקרות על אסון מירון כי יש החלטת ממשלה לגבי הנספים.

אפרת רייטן: יש דברים שממילא החלו לקרות.

יצחק פינדרוס: יש דברים שלא.

מאיר שפיגלר: ולגבי הבטחת הכנסה?

אפרת רייטן: אמרנו שלגבי הזכויות הסוציאליות, וכולם יודעים את זה, שיש עוד הרבה מאוד דברים.

אפרת רייטן: ציינתי חלקם.

אפרת רייטן: אני בתקווה וגם את זה אמרתי בתחילת דבריי – אני מאוד מקווה ויודעת, שיש עבודה, גם במשרדים וגם בתביעות האזרחיות ודאי של לנסות לקדם את הטיפול מול הנפגעים.

אפרת רייטן: אבל גם אתם יודעים שהתגבשות הנזק, זה לוקח לדברים זמן.

אפרת רייטן: הנכות והנזק של אדם כזה או אחר שנפגע באותו אסון אי אפשר להשוות ביניהם.

אפרת רייטן: זה לוקח זמן.

אפרת רייטן: זה לא כמו אדם שנפטר לא עלינו ואפשר לדעת ולהעריך כמה אפשר לתת את הפיצוי או את הסיוע או את המקדמה.

אפרת רייטן: זה יותר מורכב.

אפרת רייטן: מכאן אני שולחת קריאות חיזוק ועידוד ואני מתמרצת את משרדי הממשלה לנסות להגיע להבנה בלי קשר לחוק הזה.

אפרת רייטן: החוק הזה יכול לקחת חודשים.

אפרת רייטן: אני לא רוצה.

אפרת רייטן: מבחינתי שיגיעו להסדר עם הנפגעים עוד לפני שהחוק הזה יעבור קריאה שנייה ושלישית.

אפרת רייטן: אנו מבינים שיש פה עבודה רבה מאוד.

אפרת רייטן: צריך לחכות לזה?

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: צריך לעשות את העבודה בלי קשר.

מאיר שפיגלר: מניסיון של הביטוח הלאומי – הסיכוי בסופו של יום לקבל חזרה את מה שניתן ביתר שוטף לאפס.

מאיר שפיגלר: כדאי שהמחוקק יידע את זה.

אפרת רייטן: יודעים זאת.

אפרת רייטן: גם משרדי הממשלה.

אפרת רייטן: הגשתי רביזיה בפעם הקודמת.

אפרת רייטן: לפי סעיף 115 לתקנון הכנסת אני מצביעה על פתיחת הרביזיה.

אפרת רייטן: מי בעד?

אפרת רייטן: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

אפרת רייטן: שלושה, פה אחד.

אפרת רייטן: הצגנו את כל השינויים, לכן אפשר להצביע על הנוסח החדש.

אפרת רייטן: מי בעד נוסח החוק?

אפרת רייטן: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

אפרת רייטן: שלושה, שוב פה אחד.

אפרת רייטן: החוק התקבל.

אפרת רייטן: אני עוד שנייה בוכה מרוב התרגשות.

אפרת רייטן: אין לי זמן לבכות אז אשמור את זה לדוכן.

אפרת רייטן: אני מאוד מקווה שזה יעבור כבר היום או ביום שני בקריאה ראשונה.

אפרת רייטן: תודה תמר, עלי, דניאל, ינון, תודה רבה באופן אישי.

אפרת רייטן: תודה רבה, הישיבה נעולה.