ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 146, 2022-06-15 09:00

עידית סילמן: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות.

עידית סילמן: היום ט"ז בסיון התשפ"ב, 15 ביוני 2022.

עידית סילמן: על סדר היום: תמונת מצב של תחלואת הקורונה והטיפול בפוסט קורונה.

עידית סילמן: יש לנו שעתיים מאוד עמוסות עם שלל נושאים על הכוונת.

עידית סילמן: אנחנו צריכים להספיק גם עדכונים מאתמול וגם המשך של היום.

עידית סילמן: תודה לכל מי שהגיע ולכל מי שכאן.

עידית סילמן: אני רוצה לומר שאתמול היה לנו דיון מאוד טעון בוועדת הבריאות של הכנסת בנושא בית חולים העמק ובכלל שירותי הבריאות בצפון.

עידית סילמן: אני רוצה לומר כמה דברים על הדיון הזה.

עידית סילמן: בדיון הזה הטונים עלו והיו אמוציות מאוד גבוהות של חברי כנסת, גם בגלל שכבר ערכנו דיונים בנושא הזה וגם בגלל שהמאבק בנושא בית חולים העמק ובכלל שירותי הבריאות בפריפריה ובצפון הפך להיות מאבק ציבורי מאוד גדול של עשרים רשויות שבאו והתאגדו, של חולים, אזרחים ובני משפחות שזה חשוב עבורם.

עידית סילמן: אנחנו כל הזמן מדברים בוועדה על צמצום הפערים בין פריפריה למרכז ושמים את זה בראש מעיינינו.

עידית סילמן: אתמול היה גם קשה בהיבט הזה שנציגי הכללית, הדיון הזה נדחה כמה פעמים והם גם לא הגיעו לדיון ועלו רק בזום.

עידית סילמן: חברי הכנסת שהגיעו הם חברי הכנסת שמייצגים את הפריפריה של מדינת ישראל.

עידית סילמן: זה היה להם מאוד קשה והטונים עלו למקומות מאוד גבוהים שאנחנו לא מכירים פה בוועדת הבריאות של הכנסת.

עידית סילמן: זה גם לא קורה בדרך כלל.

עידית סילמן: אני רוצה להחזיר אותנו למקום הנכון.

עידית סילמן: לאור האירועים המאוד קשים שאנחנו רואים בתוך מערכת הבריאות, גם אירוע הבריאות בחוץ, גם השיח והשפה כלפי צוותים רפואיים, אנחנו צריכים להשתדל ביתר שאת פה בבית המחוקקים ולדאוג שהשיח יהיה שיח אפקטיבי ומכבד.

עידית סילמן: לכן אני קוראת לכולנו לחזור למקום הנכון.

עידית סילמן: אנחנו מגנים מאוד בחריפות את האירוע האלים שהיה אתמול במרפאת כללית.

עידית סילמן: אני חושבת שזה כבר אירוע רודף אירוע, חדשות לבקרים אנחנו רואים אירועי אלימות בקרב צוותים רפואיים, מטפלים ומטופלים.

עידית סילמן: מערכת הבריאות הופכת להיות פגיעה מאוד בהיבטים האלה.

עידית סילמן: צריך לחשוב על תוכנית מוגנות לא רק לבתי החולים כמו שיצא בהחלטת הממשלה, שאגב זה משהו מאוד קטן שלא כלל בתוכו גם את בתי החולים הפסיכיאטריים.

עידית סילמן: צריך לחשוב על משהו שיכלול בתוכו גם את רמת הקהילה.

עידית סילמן: בנושא של קנסות והחמרת ענישה, זה משהו שצריך להיות לחם חוק.

עידית סילמן: גם היום בוועדת החוקה מדברים על החמרת ענישה.

עידית סילמן: דווקא את הנושא של חוק העונשין בהעלבה ופגיעה בעובדי ציבור, שלחנו גם לגלעד קריב היבטים להסתכל עליהם שזה לא פוגע בנו, במערכת הבריאות.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שקודם כל הדיון צריך להיות ענייני, האמוציות צריכות לרדת ויש להתנהג בכבוד גם לעובדי מערכת הבריאות, גם אם הם עולים בזום או נמצאים פה.

עידית סילמן: אנחנו תמיד משתדלים בתוך הוועדה.

עידית סילמן: צר לי אם מישהו הרגיש שהאמוציות היו קשות מידי.

עידית סילמן: מנגד, הנושא הזה הוא נושא שנמצא בליבה של הוועדה והיה קשה לחברי הכנסת לראות שבסוף אין מענה, זאת לאחר הרבה חודשים.

עידית סילמן: אין מענה אמיתי ואפקטיבי ודברים לא התקדמו.

עידית סילמן: אמרנו שנעצור את הדברים כי אין שום סיבה להתדיין כאשר הכללית ומשרד הבריאות לא עשו את הדיון הפנימי שלהם, אותו הם היו צריכים לעשות עוד מהדיון הקודם.

עידית סילמן: אמרנו להם שיבואו ויתנו איזושהי תמונת מצב הבוקר על הנושא הזה של בית חולים העמק, של מה הולך להיות.

עידית סילמן: אני יודעת שבמשרד הבריאות - - בוקר טוב לליאור ברק, סמנכ"ל קופות החולים במשרד הבריאות.

עידית סילמן: הבנתי שעשיתם אתמול איזשהו שיח פנימי ואמרתם שתעדכנו הבוקר מה התובנות שלכם ואיך הולכים להתקדם.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שאין מה לעשות, ליאור.

עידית סילמן: כשאנחנו רואים גם מאבק ציבורי מאוד גדול, מאבק של רשויות מקומיות ושל מטופלים, הפגנות, צוותים רפואיים של העמק שמגיעים לכאן מרחוק כי זה חשוב להם, אז אנחנו כוועדה בטח ובטח לא יכולים להתעלם.

עידית סילמן: בסוף צריכות להיות תשובות ענייניות גם של קופת החולים וגם של המשרד.

עידית סילמן: אנחנו מאוד מעריכים את זה שהגעת לכאן בפעם השנייה ובהתראה קצרה.

עידית סילמן: זה מראה על חשיבות הנושא בעיניך.

עידית סילמן: ליאור, בבקשה.

ליאור ברק: בוקר טוב לכולם.

ליאור ברק: אני רוצה בפתח דבריי להצטרף לדברייך ולגנות את כל נושא האלימות שראינו אתמול.

עידית סילמן: אין לזה מקום.

ליאור ברק: אלימות כלפי רופאה בתוך סניף של קופת חולים.

ליאור ברק: זה לא משנה אם זה סניף של קופת חולים, בית חולים, רופאה או כל איש צוות רפואי אחר.

ליאור ברק: האלימות מתחילה לפעמים באלימות מילולית שעליה אנחנו בדרך כלל לא שומעים, זה לא נכנס לשום כותרת בעיתון.

ליאור ברק: אנחנו בדרך כלל שומעים על זה רק כשזה מגיע לאלימות פיזית או כשיש תמונות עם דם.

ליאור ברק: רק אז אנחנו רואים.

ליאור ברק: האלימות והשיח כלפי הצוותים הרפואיים הוא דבר שצריך לגנות.

ליאור ברק: אנחנו קוראים מפה לכל הנוגעים בדבר לפעול, כל אחד בתחומו, כדי לגדוע את התופעה הזאת ולדאוג שהכבוד והיחס לצוותים הרפואיים שעושים ימים כלילות בשביל לטפל במטופלים ובמבוטחים ישתנה בצורה מהותית.

ליאור ברק: רובנו כמובן מעריכים אותם תמיד, אבל צריך גם להפסיק את התופעה הזו בשוליים.

ליאור ברק: לעניין בית החולים, עשינו אתמול שיח פנימי במשרד ודיברנו עם שירותי בריאות כללית.

ליאור ברק: יש הרבה פרויקטים שנמצאים כרגע בפיתוח, גם פרויקטים שהיו בפיתוח בשיתוף עם משרד הבריאות וקופת חולים כללית וגם פרויקטים עתידיים.

ליאור ברק: חלק מהפרויקטים העתידיים עדיין לא הגיעו לידי הבשלה.

ליאור ברק: כללית שלא הספיקו אתמול להציג את הסטטוס מבחינתם של הליכי התכנון והתקצוב של הפרויקטים, חלק גדול מהפרויקטים האלה עדיין לא הגיעו לידי דיון מקצועי במשרד הבריאות.

ליאור ברק: לפעמים אנחנו מאוד רוצים להגיד על ישיבות קורונה שאולי נעשה אותן בלילה ונקבל החלטה, אבל לפרויקטים ארוכי טווח כאלה יש כמה השפעות, גם השפעות על בתי חולים בסביבה, גם צרכים של כוח אדם - - -

עידית סילמן: ליאור, לכן סגרנו את הדיון באמירה שהכללית לוקחים את תוכנית החומש ארוכת הטווח וקצרת הטווח שהם הציגו לנו, יישבו איתכם במשרד הבריאות, אתם תראו את השאלה האם אנחנו הופכים את זה למרכז על שמשפיע על בתי החולים שנמצאים בסביבה.

עידית סילמן: מה אנחנו לוקחים והופכים אותו להיות בית חולים שמתמחה יותר בתחומו בנושאים מסוימים.

עידית סילמן: זה בדיוק מה שביקשנו לעשות.

עידית סילמן: התדהמה הייתה שאתמול הגענו לוועדה וקלטנו שבכלל מאז ועד היום כללית לא ישבה איתכם על התוכנית הזאת.

עידית סילמן: באים להציג לנו עוד פעם את אותה תוכנית או סטטוס של התוכנית שלהם, זה בסדר, אבל הרעיון היה שהם ואתם ביחד תיקחו אחריות על הדבר הזה.

עידית סילמן: זה בסדר שגם אתם כרגולטור בודקים את כללית ואומרים מה מתאים לכם ומה לא, והאם יש לזה היתכנות כלכלית תקציבית או שאנחנו חיים באיזשהו סרט.

ליאור ברק: אני מבין.

ליאור ברק: גם כשאנחנו יושבים באופן שוטף עם כללית, גם בחודש האחרון היו מספר דיונים עם כללית ועם כל בתי החולים בישראל על תוכנית המיטות העתידית, תוכנית המיטות של 2023.

ליאור ברק: כל בית חולים ברמה של בית חולים וקופה מציגים את הדרישות.

ליאור ברק: אנחנו בודקים את הדברים האלה גם מול צרכי הקהילה.

ליאור ברק: לדוגמה, אנחנו לא נפתח בבית חולים מכון גסטרו כשאנחנו יודעים שהקהילה פתחה שני מטרים ליד שני מכונים חדשים בשתי קופות.

עידית סילמן: בהחלט זה הרעיון.

ליאור ברק: נכון.

ליאור ברק: הדברים האלה הם לא דברים שלוקחים 3-4 חודשים, בוודאי כשאלה תוכניות ארוכות טווח.

ליאור ברק: אני אתייחס לאמירה של מרכז העל.

ליאור ברק: מדובר באמירה שלא תמיד יש לה איזשהו ביסוס, היא יותר הצהרתית.

ליאור ברק: בסופו של דבר אנחנו בודקים איפה יש מחלקה, איפה יש ניתוחי לב, האם יש בפורייה, האם יש בבית חולים העמק, האם יש בנצרת, איפה שיש מחלקת פה ולסת.

ליאור ברק: הדברים האלה נבדקים גם ביחס לכוח האדם הרפואי וגם ביחס ליעילות הטיפול.

ליאור ברק: אנחנו למשל לא נרצה שתהיה מחלקה מסוימת בכל בתי החולים כשבכל בתי החולים יהיה רק ניתוח אחד ביום.

ליאור ברק: בהקצאת המשאבים של מדינת ישראל ובמחסור הגדול שכולנו יודעים עליו, בדיונים אחרים אצלך בוועדה אנחנו מדברים על המחסור בכוח אדם וברופאים ואיל אנחנו משפרים אותו.

ליאור ברק: יושבות ועדות ופורומים מקצועיים במשרד הבריאות שבוחנים כל תוכנית.

ליאור ברק: חלק מהתוכניות של כללית, אם תרצו אפשר לפרט, אני חושב שזה אולי פחות יעיל.

ליאור ברק: חלק מהתוכניות הוגשו ונמצאות בביצוע, חלקן בשלב התכנון וחלקן עדיין ממתינות לאישורים שונים.

ליאור ברק: חלקן גם לא יגיעו.

ליאור ברק: חלקן נמצאות בשלב האישור.

עידית סילמן: אז מה העדכון כרגע לגבי מה הולכים לעשות?

עידית סילמן: תן לנו פחות או יותר.

ליאור ברק: יש דברים בבית חולים העמק שכללית הציגה לנו והם דברים בפן הלוגיסטי שאינם תלויים בצרכים - - -

עידית סילמן: אתם אמרתם אתמול שאתם מקימים איזושהי ועדה.

ליאור ברק: לא ועדה, המנכ"ל והשר החליטו לבחון ולהקים צוות שבוחן את ההתנהלות הזאת - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מתי הם הגישו לכם?

עידית סילמן: מה לוחות הזמנים של הצוות?

ליאור ברק: אין עדיין לוחות זמנים לצוות.

ליאור ברק: זאת החלטה, קודם המנכ"ל והשר יגבשו מה הם רוצים שהתוצרים - - -

עידית סילמן: אז אין לנו משהו חדש מאתמול בעצם.

ליאור ברק: ישבנו אתמול גם בתוך המשרד וקבענו לעצמנו איך אנחנו רוצים להתנהל בתוך האירוע הזה.

ליאור ברק: קבענו שיש לנו שלושה קריטריונים עיקריים.

ליאור ברק: הקריטריון הראשון על התוכניות שכללית הגישה לנו כבר, איך אנחנו יכולים לנסות להאיץ אותן.

עידית סילמן: הן מגובות תקציבית?

ליאור ברק: חלק מהדברים זה גם גיבוי תקציבי.

ליאור ברק: חלק מהגיבוי התקציבי הוא כמובן בתוך כללית.

ליאור ברק: יש לה עוד בתי חולים שהיא מפעילה וכמובן צריך לתעדף.

ליאור ברק: יש צרכים ומחסור בכל בתי החולים.

עידית סילמן: אין בעיה, הרעיון שלנו היה שזה יהיה בפיקוח שלכם ובתיאום יחד אתכם לגבי העמק.

ליאור ברק: בוודאי כל דבר הוא בתיאום איתנו.

ליאור ברק: חלק מהדברים הם בהשתתפות תקציבית שלנו, כמו בפסיכיאטריה, כמו בחדרי לידה וניתוח.

ליאור ברק: יש הרבה פרויקטים בהם אנחנו כממשלה משתתפים.

ליאור ברק: זה הדבר הראשון, איך אנחנו יכולים לסייע להאיץ את הפרויקטים שנמצאים בשלבי תכנון או בשלבי ביצוע.

ליאור ברק: הדבר השני הוא איך אנחנו יכולים להאיץ יחד עם כללית את הדברים שכללית חושבת שנכון כרגע לפתוח בבית החולים ועדיין לא הגיעו אלינו לשלבי אישור.

ליאור ברק: חלק מהדברים יאושרו בוועדות המקצועיות וחלק כנראה שלא.

עידית סילמן: אוקי.

ליאור ברק: אנחנו כמשרד לא מסירים מעצמנו אחריות משום דבר.

ליאור ברק: כשאנחנו חושבים שיש שירות שלדעתנו ראוי שיהיה בבית חולים העמק וכללית בעצמה לא ביקשה שיהיה שם, אותו אנחנו בעצמנו נדחף כדי שהשירות הזה ייכלל בבית חולים העמק.

ליאור ברק: זו הנקודה השלישית.

עידית סילמן: אוקי.

ליאור ברק: אני חייב להגיד עוד מילה, כבוד יושבת הראש.

ליאור ברק: יש עכשיו ישיבה על תכניות המיטות של 2023 - - -

עידית סילמן: זה ברור לי.

ליאור ברק: צריך להבין שכל המחלקות וכל המיטות הם דברים שמשתלבים יחד.

ליאור ברק: כשאני יודע שבית חולים פורייה או בית החולים בנצרת הולכים לפתוח מחלקה מסוימת ואני יודע שאני יכול לפתוח בבית חולים העמק שתי מחלקות, זה משפיע לי על ההחלטה.

עידית סילמן: אוקי, בוא נגיד כזה דבר.

עידית סילמן: מתי הצוות שאתם מקימים יוכל להביא נקודות לוועדה?

עידית סילמן: בחנו את התוכנית של כללית, ראינו מה אנחנו עושים יחד.

עידית סילמן: אנשים פה צריכים תשובות, המאבק הציבורי הזה לא ייעלם.

עידית סילמן: אנשים יצטרכו לקבל איזשהו מענה ולדעת שמשרד הבריאות נמצא על זה.

ליאור ברק: משרד הבריאות נמצא על זה.

ליאור ברק: כמו שאמרתי אתמול, השר והמנכ"ל - - -

עידית סילמן: החל מאתמול הוא נמצא על זה.

עידית סילמן: עד אתמול הוא לא היה על זה.

עידית סילמן: צלצלו הפעמונים.

ליאור ברק: אני חושב שזה נכון, בוודאי עבודת הכנסת היא לבקר אותנו ולהעיר לנו איפה שאנחנו לא עובדים מספיק טוב או מספיק מהר.

ליאור ברק: זו בוודאי עבודתה של הכנסת ואנחנו שמחים על כך.

ליאור ברק: להפך, אנחנו מקבלים כל ביקורת כזאת באהבה ובהבנה.

ליאור ברק: זה נמצא על סדר היום של השר והמנכ"ל - - -

עידית סילמן: אוקי.

ליאור ברק: עוד מילה אחת.

ליאור ברק: כמו שאמרתי גם אתמול, הרבה גם בגלל תלונות של מבוטחים שראינו ושמענו.

ליאור ברק: זה מבחינתנו הדבר העיקרי, הצרכים של המבוטחים זה הדבר העיקרי שמוביל אותנו.

ליאור ברק: אני לא רוצה להגיד פה לוחות זמנים כי כמו שהסברתי זה תלוי בכמה תהליכי רוחב שמתנהלים במשרד.

עידית סילמן: אז אני אגיד לוחות זמנים כי אני מבינה שאם אנחנו נבקש מהמשרד זה לא יהיה.

עידית סילמן: לא שבוע הבא, בשבוע שלאחר מכן אנחנו נקיים דיון נוסף על בית חולים העמק ונבקש לקבל פחות או יותר איזשהו גאנט של מה המשרד רואה כחשוב ומה המשרד לא רואה כחשוב, איפה זה הולך להיות ואיך זה הולך להיות.

עידית סילמן: אנחנו רוצים לדעת שאתם על זה ביחד עם כללית ושאתם יודעים מה הצרכים של כללית.

עידית סילמן: כללית אמרו אתמול שהם עוד לא פנו למשרד מאז ארבעת החודשים שהיו בוועדה, כשתוך שבוע הם היו אמורים לפנות אליכם ולהתחיל לעשות דין ודברים כדי שלפחות תראו מה יש להם ומה אין להם להציע.

עידית סילמן: אם אנחנו מקשיבים לשטח ולמבוטחים, זה היה צריך להיות הרבה קודם.

עידית סילמן: בועז או אשר מהעמק נמצאים איתנו?

עידית סילמן: דוקטור אשר פרסמן מבית חולים העמק, מנהל מחלקת כירורגיית ילדים, בבקשה.

פרסמן: בוקר טוב לכולם, תודה על הדיון הזה ועל המשך הדיון מאתמול.

פרסמן: אנחנו מתנצלים מהעמק שלא הגענו הבוקר בגלל המרחק ובגלל שיש ילדים שצריך לנתח.

פרסמן: בכל אופן אני שמח לשמוע את מה שאומר סמנכ"ל משרד הבריאות, אבל אני מאוד מודאג שזה ברמה של סיסמאות שרמתן היא הסיסמאות של הכללית.

פרסמן: מאוד מפתיע שעד היום לא קרו כל הדברים האלה שסיפרו לנו כרגע.

פרסמן: אני רוצה לציין שכאשר עשינו את סדר העדיפויות, משרד הבריאות הוא המשרד שדואג קודם כל לבתי החולים הממשלתיים, לא לבתי החולים של הקופה ובטח לא לבית חולים העמק.

פרסמן: לכן אני לא בטוח שהצרכים האמיתיים של בית חולים העמק ושל הציבור שמטופל בו יבואו לידי ביטוי במה שנאמר פה.

פרסמן: מה שכן יבוא לידי ביטוי זה בעיקר הרצון של הכללית או חוסר הרצון שלהם לפתח את בית חולים העמק.

פרסמן: אני מבקש מהוועדה להיות מאוד ערנית ולשים יד על הדופק במה שיספרו לנו ממשרד הבריאות או מהכללית.

פרסמן: תודה רבה.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: בעוד שבועיים אנחנו נעשה דיון נוסף.

עידית סילמן: ניתן לצדדים לשבת והם יציגו לנו את תוכנית החומש של כללית כפי שהציגו אותה, כפי שהם רוצים להציג אותה עכשיו או כפי שהיא משתנה יחד עם הדברים של משרד הבריאות.

עידית סילמן: תיתכן, לא תיתכן, מתי ולוחות זמנים פחות או יותר.

עידית סילמן: אין מה לעשות, למרות שיש להם בתי חולים ממשלתיים הם אחראיים על הבריאות של כל אזרחי מדינת ישראל וגם כרגולטור על קופות החולים ובתי החולים בהם הן מחזיקות.

עידית סילמן: זה בהקשר הזה.

עידית סילמן: יש לנו מישהו מכללית בזום שרוצה להגיב?

עידית סילמן: בהיעדר מישהו מכללית, זו הבקשה שלנו.

עידית סילמן: אני אומרת את זה כי אחר כך אנחנו רואים שהאמוציות עולות וחברי כנסת מתעצבנים בלי סיבה, הם מרגישים שהם לא מקבלים תשובות.

עידית סילמן: אנחנו צריכים לנהל את זה פה בתוך הכנסת.

עידית סילמן: אני רוצה לחזור על דבריי, אנחנו לא נעלה את האמוציות הגבוהות האלה יותר.

עידית סילמן: אנחנו צריכים להשתדל ולהירגע בתחומים האלה, כולם פה.

עידית סילמן: דווקא את טטיאנה קשה להכעיס ולעצבן אותה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני תמיד שומרת על תרבות הדיבור.

עידית סילמן: צריך לומר שהיו כאן הרבה - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה נושא מאוד כאוב.

עידית סילמן: זה לא רק חברי כנסת, זה גם נציגים של בתי חולים שהתעצבנו והעלו טונים.

עידית סילמן: הם רופאים שחשובים להם המטופלים, הילדים ומי שמגיע.

עידית סילמן: את רואה את אשר, הוא כבר בשגרת יומו שם עם החלוק, הולך לעשות עבודה טובה בכירורגיית ילדים.

עידית סילמן: שיהיה בהצלחה.

עידית סילמן: בועז, בבקשה.

בועז בלוך: שלום וברכה, תודה על ההזמנה.

בועז בלוך: האמת שאשר, נמרוד ואני רצינו לקחת בארבע היום כלי תחבורה ולהגיע מפאת החשיבות.

בועז בלוך: עידית, המון תודה, זה ממש לא מובן מאליו שאנחנו בפוקוס של משכן הכנסת ושל וועדת הבריאות.

בועז בלוך: אני חושב שכולם מבינים כמה זה חשוב.

בועז בלוך: אני לא אחזור על כל מה שאשר אמר, אבל אני רוצה להגיד שאני מסכים אתו מילה במילה.

בועז בלוך: אני רק רוצה לחדד משהו.

בועז בלוך: אמרת נכון שהיום משרד הבריאות מתפאר בזה שיש לו תוכנית וועדה, אבל זה קרה היום, אתמול זה לא היה.

בועז בלוך: זו עובדה שארבע שנים זה לא היה.

בועז בלוך: עידית, אני מבקש מאוד את הפיקוח הרגולטורי שלכם ככנסת ישראל.

בועז בלוך: אל תאפשרו לקחת ולמסמס הבטחות עבר שנגעו בארבעה עולמות תוכן מאוד גדולים וקריטיים כאבנים גדולות ועוד אבנים קטנות נוספות.

בועז בלוך: בבקשה אל תתנו לכללית ולמשרד הבריאות להגיע להבנות מנותקות מכל המיפוי שנעשה, החוסרים שמופו ומכל ההבטחות שפרופסור דוידסון אמר.

בועז בלוך: הייתי מבקש אותך כי אני לא יכול להכריח אותם, אבל את כן יכולה.

בועז בלוך: אני מבקש לצאת מאותה מסיבת עיתונאים ולקחת את אחד הגאנטים של אורלי וינשטיין.

בועז בלוך: מצער אותי מאוד שהם לא עלו לזום הזה, זה מפתיע, מדהים ומצער.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא מפתיע.

בועז בלוך: אותי זה מצער.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם אותנו.

בועז בלוך: ליאור, אני מבקש שלא תמציאו את הגלגל מחדש.

בועז בלוך: עבדנו על הגלגל הזה לפחות שנתיים יחד עם יוחנן יוקר, יושב ראש הדירקטוריון, יחד עם מנכ"ל הכללית והסמנכ"ל.

בועז בלוך: נעשתה עבודת מיפוי עמוקה ורחבה עם כל מנהל מחלקה ויחידה.

בועז בלוך: הגשנו את כל הצרכים, הנהלת הכללית עשתה תיעדוף והורידה חלק.

בועז בלוך: הם לא קיבלו את כל הבקשות שלנו וזה לגיטימי לגמרי.

בועז בלוך: אנחנו לא חושבים שכל מה שאנחנו אומרים הוא - - אבל הגענו לאיזשהו גאנט.

בועז בלוך: אנחנו מאוד מבקשים שהמינימום גם מבחינת השירותים, המשאבים, כוח האדם, הבינוי, המחלקות והיחידות החדשות וגם התוספת של מה שחסר לנו, המינימום, זה יהיה אחד מהגאנטים של אורלי.

בועז בלוך: כמו שראינו אתמול, יש כבר שישה.

בועז בלוך: אתם מוזמנים לבחור.

בועז בלוך: מה שיוצא, אנחנו דיי מרוצים, רק צריך לתחום את זה ללוח זמנים סביר.

בועז בלוך: תוכנית חומש זה עד חמש שנים.

בועז בלוך: זה גם צריך להיות מתוקצב ומאושרר.

בועז בלוך: זאת הבקשה שלנו, אתמול היו אמוציות מאוד גבוהות ולשמחתי הרבה הצטרפה אלינו חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שהראתה את הפנים האמתיות של העמיתים שלנו שצריכים לרצות את פיתוח העמק לפחות כמונו, כי הם בעלי הבית והאחראיים.

בועז בלוך: ראינו אתמול את משרד הבריאות מנותק.

בועז בלוך: ליאור, משרד הבריאות מנותק וזה לאחר שנפגשנו עם השר.

בועז בלוך: נפגשנו עם הסמכות הבכירה ביותר, הגשנו לו תוכנית.

בועז בלוך: אני אשמח להעביר אותה לעוזר הפרלמנטרי של עידית, ליעקב שטרן, והוא יעביר את זה אליך.

עידית סילמן: תודה, משפט אחרון.

ליאור ברק: רק צריך לציין שבכל הנושא של תכניות ותקצוב יש מסגרות מסודרות בהן גם הכללית מאשרת אצלה דברים.

ליאור ברק: אין לנו ויכוח ואנחנו לא מתכוונים להחליף את כללית בעניין הזה.

ליאור ברק: גם אצלנו כממשלה אנחנו עובדים בצורה מסודרת.

ליאור ברק: יש לנו פורומים מקצועיים שמחליטים את ההחלטות האלה.

ליאור ברק: אנחנו מבינים שהצרכים מאוד מרובים, אבל לצערנו אנחנו תמיד נאלצים לתעדף.

ליאור ברק: גם לשר יש תוכניות גדולות למשרד הבריאות ובסוף הוא עושה תיעדוף לתוכניות המשרד כמו שכולנו עושים.

ליאור ברק: בתוך המעגל הזה אנחנו מנסים לקדם במקסימום.

ליאור ברק: אני לא אומר את זה כמליצה, תושבי הפריפריה נמצאים אצלנו בכל מבחן תמיכה ובכל דבר.

ליאור ברק: תמיד יש תיעדוף לפריפריה, זה אחד הדברים שמובילים אותנו בעשייה.

בועז בלוך: משפט אחרון.

בועז בלוך: למען ההוגנות, הצדק, השוויון לאוכלוסייה ורמה של יכולת להסתכל במראה ולהגיד איפה היינו ומה עשינו, לאחר עשרים שנים של קיפוח, הזנחה, הפקרה והפליה, תשימו אותנו עכשיו בראש סדר העדיפויות שלכם.

בועז בלוך: זה מגיע למיליון תושבים.

עידית סילמן: תודה רבה בועז.

עידית סילמן: כמובן שמגיע לכולם ואנחנו יודעים את זה.

עידית סילמן: אתה אומר את זה מתוך הנקודה שלך של העמק, אנחנו פשוט ביקשנו לקבל תוכנית מסודרת כדי לראות שהם על זה, שהם עובדים בזה ושזה לא נזנח גם לאור הדיונים הקודמים.

עידית סילמן: אנחנו עוברים במעבר חד לנושא של תמונת מצב הקורונה וקורונה כרונית.

עידית סילמן: אני חייבת לומר לכם שבימים האחרונים אנחנו מדווחים על עלייה גדולה בשיעור הנדבקים בנגיף הקורונה.

עידית סילמן: נכון לאתמול היו 7,330 אנשים שנדבקו בקורונה.

עידית סילמן: אנחנו רוצים לשמוע את נציגי משרד הבריאות, לקבל תמונת מצב עדכנית ולראות האם אנחנו נמצאים בגל חדש ומהן ההשלכות שלו, מה המוטציה או הווריאנט שאנחנו רואים בגל הזה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שבין 10%-5% מתוך המבוגרים שהחלימו מקורונה, עלולים לפתח פוסט קורונה.

עידית סילמן: הנושא של קורונה ארוכת טווח שלא דובר עליה רבות ואנחנו גם לא עורכים אחריה מספיק בקרות.

עידית סילמן: אנחנו לא רואים את משרד הבריאות וקופות החולים.

עידית סילמן: יש תחושות קשות והרבה מקרים שעולים מהשטח של פוסט קורונה, אותה קורונה ארוכת טווח וההשפעות שלה, בין אם זה כאבי ראש, טעם שלא חזר והתעלפויות.

עידית סילמן: לתוך וועדת הבריאות קיבלנו אינספור עדויות של אנשים - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שיבוש מחזור אצל נשים.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שמספר הלוקים בפוסט קורונה עלול להגיע ל-460,000 בני אדם.

עידית סילמן: זה מספר דרמטי ביותר, אם ניתן לומר.

עידית סילמן: יש כתבה שפורסמה בשבוע שעבר על ידי העיתונאית דקלה אהרן שפרן שנמצאת כאן והעלתה את הנושא הזה.

עידית סילמן: תודה על הממצאים.

עידית סילמן: יש כאלה שמדווחים על התסמינים גם כשנה וחצי לאחר ההחלמה.

עידית סילמן: גם בקרב מדגם שנערך על ידי קופת חולים מכבי, יותר מ-50% ממי שדיווחו על עייפות לאחר המחלה היו עייפים גם לאחר שנה וחצי.

עידית סילמן: 65% עדיין דיווחו על אותם תסמינים לטווח ארוך.

עידית סילמן: גם בלאומית שירותי בריאות עלו מחקרים כאלה בהם דווח ש-14% מהמחלימים סבלו מתסמין אחד לפחות 12 שבועות או יותר מההחלמה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שיש תסמינים שקשורים להפרעה בזיכרון, בריכוז, כאבי שרירים, היעדר חוש טעם וריח וכאבי ראש.

עידית סילמן: שמענו גם על טנטון, מי שמכיר את העניין.

עידית סילמן: אני לא אכנס כאן לאחוזים כי אנחנו נקבל את הנתונים מכם, אבל גם רופאים שמטפלים היום בחולים עם פוסט קורונה חוששים שאין לקופות החולים ולמשרד הבריאות את המדיניות המגובשת בנושא הזה ולאן מפנים.

עידית סילמן: האם יש לנו מספיק מרפאות מחלימים מקורונה בשטח?

עידית סילמן: יש מרפאות שנפתחו ונסגרו, ויש כאלה שעתידות להיסגר.

עידית סילמן: איפה אנחנו נמצאים בהיבט הזה מול רופאי המשפחה והגורמים המטפלים.

עידית סילמן: אני כן רוצה לומר בעניין חיסוני הילדים עד גיל חמש שהיום ב-FDA הולך להיות הדיון לגבי חיסוני הילדים עד גיל חמש.

עידית סילמן: ב-21 ביוני, שבוע הבא ביום שלישי, יתחילו לחסן בארצות הברית ילדים עד גיל חמש.

עידית סילמן: מנות החיסון של פייזר יושבות במקררים בארצות הברית, מוכנות לחיסונים האלה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שלוקח בערך 13 שבועות מתחילת החיסון להגנה מלאה.

עידית סילמן: בילדים עד גיל חמש מקבלים את זה בשלוש מנות במרווחי זמן.

עידית סילמן: אם אנחנו נתחיל בזמן, כלומר שבוע הבא כמו ארצות הברית, זה אומר שלתחילת שנה הבאה יש מצב שהילדים עד גיל חמש יגיעו מחוסנים.

עידית סילמן: השאלה הגדולה שנשאלת היא האם מדינת ישראל הזמינה את החיסונים האלה וערוכה אליהם, או שהיא ממתינה לראות מה יקרה בארצות הברית ואז להתחיל לחסן כאן.

עידית סילמן: גם לגבי מערכת החינוך כבר דובר רבות על אותם מסנני אוויר ששמו להם תקציב של 100,000,000 שקלים.

עידית סילמן: מעניין לאן זה הלך, איפה זה נמצא והאם מסנני האוויר נמצאים בתוך כיתות מסוימות בבתי ספר.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שקריטי לסיים את הפריסה של מסנני האוויר עכשיו, בקיץ, לפני תחילת שנת הלימודים.

עידית סילמן: יש קורונה, שפעת אחרת, אבעבועות קוף, בעזרת השם נערוך על זה דיון בשבוע הבא בוועדת הבריאות.

עידית סילמן: אנחנו שומעים עדויות על הדבקות מטורפות בעולם בנושא הזה של אבעבועות קוף, עם השלכות משמעותיות על בריאותם של הילדים ובכלל.

עידית סילמן: אנחנו ניתן לזה תקדים פה בוועדה.

עידית סילמן: השאלה היא איפה אנחנו נמצאים ביחס לזה, ביחס לחיסוני הילדים.

עידית סילמן: צריך לומר שמשרד הבריאות ביקש דיווח על דלקת חריפה בילדים מהשטח.

עידית סילמן: הוא ביקש להעלות מקרים של דלקת כבד חריפה בילדים.

עידית סילמן: אני יודעת שנלקחו ביופסיות בנושא הזה.

עידית סילמן: איפה זה עומד ברמת הביופסיות שנעשו?

עידית סילמן: האם יש דיווחים על זה?

עידית סילמן: אם יש סכנה של דלקת כבד חריפה בילדים פוסט קורונה, חשוב שהציבור יידע על זה וחשוב לעדכן את הציבור שזה אחד התסמינים המשמעותיים.

עידית סילמן: דלקת כבד כזו חריפה זה אומר שאנחנו מדברים על רמה של נזק מאוד משמעותי שעלול להיות קריטי לחיי אדם.

עידית סילמן: גם המרכז לבקרת מחלות בארצות הברית העריך לאחרונה שאחד מחמישה נדבקים מעל גיל 18 עשוי לסבול ממצב רפואי חדש, כגון מחלת נפש.

עידית סילמן: מחקרים אחרונים הראו שהקורונה מעלה את שיעור הסובלים מבעיות נפש.

עידית סילמן: גם כשל כלייתי, בעיות בלב, כלי הדם, ריאות, עצמות וכדומה, שנה למעלה מההדבקה.

עידית סילמן: זאת אומרת שהסיכוי למחלות שונות אצל נדבקים מכל הסוגים, כולל בריאים לחלוטין, עלה לעומת קבוצות הביקורת שערכו.

עידית סילמן: מחקרים אחרים מצאו שיעור משמעותי של תסמינים ארוכי טווח דומים אצל ילדים ובני נוער, בעיקר לא מחוסנים.

עידית סילמן: תקשיבו טוב כי זה באמת קריטי.

עידית סילמן: השאלה הנשאלת היא מה הנתונים שיש לנו לגבי נכות עודפת עקב הדבקה לעומת מי שחוסן או לא חוסן, האם זה הוצג לקבינט הקורונה כדי שנוכל לנהל סיכונים בצורה לאומית.

עידית סילמן: יש לנו נתונים לגבי נכות עודפת ואיך זה משפיע?

עידית סילמן: איפה יש לנו מרפאות פוסט קורונה למבוגרים וילדים?

עידית סילמן: מה הן מציעות בכלל?

עידית סילמן: אני שומעת שרק נסגרות מרפאות כאלה.

עידית סילמן: מה זמן ההמתנה לזה?

עידית סילמן: איזה הכשרות מוצעות לרופאים בנושא של פוסט קורונה?

עידית סילמן: רובם לא יודעים איך להתמודד עם זה ואיזו הפניה לטיפול מתאים.

עידית סילמן: האם יש חומרי הסברה שמשרד הבריאות מפיץ בנושא הזה?

עידית סילמן: כרגע אנחנו לא ממש רואים את זה.

עידית סילמן: הדגש צריך להיות על השנה האחרונה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שיש מתאם חיובי לנושא של מחלות נפש ועלייה בתסמינים פסיכיאטריים כמו דיכאון קליני חמור.

עידית סילמן: בשאלה הזאת, האם יש לנו נתונים מישראל.

עידית סילמן: אנחנו כבר יכולה להגיד לכם שאנחנו בבעיה.

עידית סילמן: אנחנו כמעט כל שבוע עושים דיון בתחום בריאות הנפש וככל הנראה המענה מאוד בעייתי.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שלמגפת הנפש שגם ככה נמצאת פה מתווספות השלכות מאוד חמורות של הקורונה.

עידית סילמן: האם יש הבדל בין מחוסנים ללא מחוסנים בהיבט הזה?

עידית סילמן: איך אנחנו מעודדים חיסונים?

עידית סילמן: מה נעשה עם החיסונים של עד גיל חמש?

עידית סילמן: כל השאלות לפתחכם.

עידית סילמן: יש לנו תובנות, רעיונות והמלצות מצוינות שהוועדה עשתה יחד אתכם ויחד עם מומחים, אם תרצו.

עידית סילמן: אני אתן לכם להציג את שלכם.

עידית סילמן: פרופסור סלמאן זרקא, פרוייקטור הקורונה, נמצא איתנו בזום.

עידית סילמן: בוקר טוב.

סלמאן זרקא: בוקר טוב.

עידית סילמן: לפחות הרקע שלך של רק ביחד ננצח משרה אופטימיות בבוקר זה.

סלמאן זרקא: בוקר טוב גברתי, חברי וחברות הכנסת, דקלה וכל מי שעובד איתנו בשביל לנצח את המגפה.

סלמאן זרקא: אני חושב שהסלוגן הזה מתאים להרבה קונפליקטים שיש לנו ואין לנו דרך אחרת.

סלמאן זרקא: אם יורשה לי, גברתי יושבת הראש, אני ארצה לשתף מצגת ולהציג מספר דברים.

עידית סילמן: זו מצגת שלך או שזו מצגת אחרת?

סלמאן זרקא: זו מצגת אחרת, אחר כך אילנה תציג.

עידית סילמן: אין לנו אפשרות לשתף מצגת דרכך עקב הנחיות הכנסת.

עידית סילמן: אתה יכול לדבר בקצרה.

סלמאן זרקא: לאור עליית המגפה והגל, למדנו בכלי מצוין שנקרא זום והוא עוזר לנו לא רק בהקשר של מרחוק, כרגע אני מדבר איתכם על המרכז הרפואי בצפת, אלא גם בהקשר של צמצום המגעים וההדבקה.

עידית סילמן: אני לא מבינה, חזרת לצפת?

עידית סילמן: מה חשבת, שהקורונה הלכה?

סלמאן זרקא: לא, אני נשארתי עם שתי אצבעות על ההגה של הקורונה, אבל מתברר שצריך לפחות כף יד אחת, אם לא יותר.

עידית סילמן: איך אומרים, תחזור לאור הנתונים.

סלמאן זרקא: לצערי הנתונים אכן מראים עלייה חוזרת בתחלואת הקורונה.

סלמאן זרקא: כפי שציינתי, אנחנו במעל 7,000 מקרים אתמול.

סלמאן זרקא: כשמסתכלים על המגמה אנחנו במגמה דיי בולטת של עלייה בחיוביים בעשרת הימים האחרונים.

סלמאן זרקא: אני אומר את זה שוב, היום אין חובת בדיקה במדינת ישראל ואני לא חושב שצריך להפוך את זה לחובה.

סלמאן זרקא: צריך להיות ער לכך שהנתונים שאנחנו רואים הם נתונים שמשקפים את אותם אנשים שהחליטו להיבדק, כך שזה לגמרי משקף את קצה הקרחון.

עידית סילמן: זאת אומרת שיש הרבה יותר.

סלמאן זרקא: אכן התחלואה יותר גבוהה.

סלמאן זרקא: אנחנו רואים גם שאחוז החיוביים הולך ועולה.

סלמאן זרקא: אם הכרנו ימים של 12% חיוביים, אנחנו בימים של סביב 30%-25% חיוביים.

סלמאן זרקא: לגמרי יש כאן עדות ברורה לעלייה בתחלואה.

סלמאן זרקא: מקדם ההדבקה מוטה בכלל הסלקציה במי בא להיבדק, לכן הוא נמצא ב-1.5.

סלמאן זרקא: אם נסתכל על האשפוזים, שם נראה שאם מישהו לא צריך אשפוז הוא לא יגיע לאשפוז, מקדם ההדבקה שם הוא 1.3.

סלמאן זרקא: בכל מדד עליו אנחנו מסתכלים אנחנו רואים שיש עלייה במאומתים ויש עלייה באשפוזים.

סלמאן זרקא: עיקר העלייה באשפוזים, 100% מהמאושפזים במצב קשה הם אנשים מעל גיל 60.

סלמאן זרקא: חשוב לומר את זה.

סלמאן זרקא: לפי הנתונים שגם רואים בעולם, אנחנו מדברים על עלייה בשכיחות של וריאנט BA5 ממשפחת האומיקרון.

עידית סילמן: הוא יותר מדבק מדלתא, נכון?

סלמאן זרקא: כן.

סלמאן זרקא: כל משפחת האומיקרון, ראינו את הגל החמישי לעומת הרביעי של הדלתא, הם מאוד מדבקים.

סלמאן זרקא: חצי הכוס המלאה היא שבאופן יחסי הם מייצרים מחלה יותר קלה בקרב הצעירים, בקרב האנשים שאין להם מחלות רקע.

סלמאן זרקא: יש בזה איזשהו דמיון לשפעת, אם כי המחלה שלו יותר קשה משפעת.

סלמאן זרקא: בגלל ההידבקות הגבוהה, כמות החולים שיידבקו יהיו במספרים יותר גדולים.

סלמאן זרקא: אנחנו רואים עלייה באשפוז בבתי החולים.

סלמאן זרקא: בהקשר הזה חשוב להגיד שאוכלוסיית הסיכון, גילאי 60 ומעלה, אנשים עם מחלות רקע, סכרת, לחץ דם, מחלת לב, מחלת ריאה בכל גיל, הם אוכלוסייה שנמצאת בסיכון שחלילה יכולה לחלות במחלה אשפוזית ולהגיע לבית החולים.

סלמאן זרקא: אנחנו רואים לאחרונה תת ווריאנט של BA2 של משפחת האומיקרון שהשתלט על התחלואה בארץ.

סלמאן זרקא: כרגע אנחנו סביב 50% של BA2, אבל ה-BA5 תופס את מקומו.

סלמאן זרקא: זו תופעה שראינו בדרום אפריקה ואנחנו רואים אותה כרגע בפורטוגל ובמדינות נוספות בעולם.

סלמאן זרקא: הצפי הוא שה-BA5 יתחזק ויהיה הזן הדומיננטי בהדבקה.

סלמאן זרקא: חשוב לומר שהוא יותר עוקף את החיסונים מבחינת הגנה מהדבקה.

סלמאן זרקא: אם בדלתא דיברנו על כך שלאדם מחוסן יש מעל 90% הגנה מהדבקה, באומיקרון דיברנו סביב 40%-30% וב-BA5 אנחנו מדברים אף יותר נמוך.

סלמאן זרקא: החיסון פחות עוזר לנו מהדבקה, אבל הוא כן עוזר לנו ממחלה קשה.

סלמאן זרקא: זה אכן לא כמו בימי הדלתא, בשיעורים יותר נמוכים, אבל בהחלט לחיסון באוכלוסיות סיכון יש פוטנציאל לעזור לנו ממחלה מסוכנת, יחד עם התרופות הזמינות היום בקופות החולים.

עידית סילמן: אני רק עושה רגע רפלקציה על הדברים שאתה אומר.

עידית סילמן: BA5 הוא זן מדבק מאוד והחיסון פחות יגן מהדבקה, יותר ממחלה קשה.

עידית סילמן: אנחנו רואים את זה על פי נתונים של חולים קריטיים בבתי החולים.

עידית סילמן: מה אתה ממליץ כרגע?

עידית סילמן: למה אנחנו לא עושים בדיקות בנתב"ג?

עידית סילמן: למה הורדנו את הבדיקות בנתב"ג?

עידית סילמן: למה אנחנו לא מחזירים את זה?

עידית סילמן: אני שואלת שאלת תם.

סלמאן זרקא: אני חושבת שההחלטה להוריד את הבדיקות היא החלטה נכונה באיזון שאנחנו נדרשים לו בין לחיות לצד הקורונה לבין להמשיך ולתת מענה לעליית גל או לתחלואה נוספת.

סלמאן זרקא: כרגע אין בעולם וריאנט מסוכן כמו הדלתא שפוגע בכל אוכלוסיות הגיל ומביא צעירים ונשים בהריון למכשירי האקמו.

סלמאן זרקא: לצערי חווינו את זה עם שיעורי תמותה גבוהים.

סלמאן זרקא: כרגע אין וריאנט כזה בעולם.

עידית סילמן: אני אגיד לך משהו, אתה מדבר על וריאנט מסוכן ויושבים כאן אנשים שסובלים מפוסט קורונה.

עידית סילמן: תכף אתה תשמע אותם יחד איתי.

עידית סילמן: המצב הכרוני של הפוסט קורונה, הם אולי לא הגיעו למצב הקריטי מסכן החיים, יכול להיות הרה גורל.

עידית סילמן: אלה אנשים שלא מצליחים להחזיק את ההגה או להיות מרוכזים בעבודה.

עידית סילמן: הנתונים שאנחנו מקבלים הם מזעזעים.

עידית סילמן: מה הטיפול שאנחנו מאפשרים?

עידית סילמן: אנשים שיבינו שזה הסיכון, שלא יהיה להם טעם או שיהיה להם טעם מתכתי שנה וחצי-שנתיים אחרי הדבקה בקורונה מכל דבר שהם אוכלים, יש מציאות כזאת שאם אנשים יבינו שאלה ההשלכות - - לדעתי זה חמור ומשמעותי לאיכות החיים, לא רק בהיבט הקריטי והקליני בבית החולים.

סלמאן זרקא: גברתי יושבת ראש, בהחלט כולי אמפתיה ודאגה לחולים, בטח לחולים שנשארים עם תסמונות כרוניות.

סלמאן זרקא: תכף נדבר עליהם.

סלמאן זרקא: הפתרון לתסמונות האלה או הפתרון בכלל להימנעות מהדבקה טמון בעיקר בנשק החשוב הזה שנקרא חיסון.

סלמאן זרקא: אם יורשה לי, אני אשלים את התשובה.

סלמאן זרקא: הבדיקות בנתב"ג מזהות מקרים שככל שאנחנו מדברים על מחלה באופן יחסי שהולכת ועולה במדינת ישראל ומיוחסת למשפחת האומיקרון, אין בזה תועלת מאוד משמעותית אל מול הנטל שאנחנו מטילים על הציבור.

סלמאן זרקא: אנחנו נמצאים ביכולות נצורות.

סלמאן זרקא: תוך יממה אנחנו יכולים לחזור ולפרוס את כל היכולות שלנו גם בנתב"ג וגם במעברים הקרקעיים.

סלמאן זרקא: כרגע אין איזשהו וריאנט מסוכן.

סלמאן זרקא: מטרת הבדיקות היא לאתר ולזהות אותו מוקדם, למנוע או לעכב את הכניסה שלו כמו שעשינו בגל האומיקרון כשהכרזנו על מדינות אדומות וחלק מהאוכלוסייה הלכה לבידוד במלונית.

סלמאן זרקא: כרגע אנחנו לא נמצאים בתרחיש הזה, אבל אנחנו בהחלט מודאגים.

סלמאן זרקא: האפשרות שזה יקרה היא אפשרות קיימת ולכן אנחנו שומרים על יכולות נצורות.

סלמאן זרקא: כרגע בגל הזה או בעלייה הזאת, הרי לקרוא לו גל זה יקרה רק בדיעבד, כתלות לעלייה שנראה בהמשך.

סלמאן זרקא: אנחנו מאוד ממליצים לכל האנשים להשתמש במסכות בחללים סגורים וגם במקומות הומי אדם.

סלמאן זרקא: המסכה מגינה עלינו ועוזרת לנו - - -

עידית סילמן: זו המלצה.

עידית סילמן: לא יצאה הנחיה, נכון?

סלמאן זרקא: כן.

סלמאן זרקא: אנחנו ממליצים לציבור, ככל שהתחלואה הקשה והגל הזה - - -

עידית סילמן: אנחנו ממליצים שתשתו מים ולא קולה כי ככה תהיו בריאים.

עידית סילמן: אתה יודע, ב-7,000 מאומתים ליום - - אני לא אומרת, אבל יכול להיות שבחללים סגורים בהם אנשים נמצאים, בטח בתי ספר, לא יודעת מה קורה היום.

עידית סילמן: אתם מדברים על הנושא של ההדבקה, יכול להיות שצריך לקחת בעיקר מבוגרים ולא ילדים במקומות מסוימים.

עידית סילמן: אולי צריך לקחת איזשהו מקדם הגנה ולומר שאנחנו צריכים לקבל החלטה שבקרב מבוגרים צריך לשים מסכות בחללים סגורים.

עידית סילמן: אם אנחנו בנתונים של 7,000 ליום וזה גל מעריכי מאוד מדבק - - אני לא יודעת, אני רק שואלת.

סלמאן זרקא: גברתי יושבת הראש, מונחת על השולחן המחשבה לגבי להפוך את זה לתקנות ולחייב את הציבור.

סלמאן זרקא: אני לא סבור שכרגע זה התזמון המתאים.

סלמאן זרקא: כמות החולים, אני חושב שהיא 15,000-20,000 ולא 7,000 שאנחנו רואים בעין.

סלמאן זרקא: ברור לי שיש עוד תחלואה שנבדקת בבדיקת אנטיגן בבית שאינה מדווחת, וזה בסדר גמור.

סלמאן זרקא: אני לא חושב שצריך לקרוא לכל הציבור להיבדק.

סלמאן זרקא: ככל שמדובר במחלה קלה, במחלה תסמינית או במחלה בקרב אנשים צעירים, אני לגמרי חושב שאפשר להיבדק בבדיקת אנטיגן בבית ולפעול בהתאם לתוצאות.

סלמאן זרקא: היינו ב-85,000 מקרים בשיא גל האומיקרון.

סלמאן זרקא: הכמות כאן היא לא האינדיקציה, כמות המאושפזים הקשים בבתי החולים היא האינדיקציה המשמעותית יותר לטעמי.

סלמאן זרקא: אנחנו בהחלט צופים שזה ילך ויגדל.

סלמאן זרקא: לכן לשקול להפוך את המסכה לחובה, כפי שאמרתי שר הבריאות הנחה אותנו וזה נמצא על השולחן.

סלמאן זרקא: צריך לבחון את התזמון בנושא הזה.

סלמאן זרקא: גברתי, אני חושב שלא מדובר כאן במעמסה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

סלמאן זרקא: אני לגמרי חושב שהסברה לציבור היא שלב מקדים נכון.

סלמאן זרקא: בסביבה בה אני מסתובב, מעבר לבתי החולים - - -

עידית סילמן: השאלה היא אם יש כזאת הסברה.

סלמאן זרקא: אני רואה יותר היענות למסכה, אבל יש עוד מה לקדם בנושא הזה.

עידית סילמן: אוקי.

סלמאן זרקא: אנחנו ממליצים באוכלוסייה בסיכון, בין אם הייתה במגע ובין אם - - -

עידית סילמן: אני חייבת להגיד לך שאתה צודק, אבל אני לא ראיתי את ההנחיות האלה יוצאות החוצה, לא בצורה מסודרת ולא בצורת קמפיין.

עידית סילמן: דיברנו כבר מזמן, שנתיים לתוך המגפה, שצריך להיות מישהו שאולי יהיה הדובר של המגפה, דובר הקורונה ברמת השטח, הלכה למעשה.

עידית סילמן: אתה יודע, לכללית יש את חמודי, ללאומית יש את החסידה, כל אחד מצא לו דרך לדבר עם הציבור בצורה עקיפה או ישירה.

עידית סילמן: מישהו שיהיה הפרזנטור של הקורונה לעניין הזה, שממנו ייצאו ההנחיות וההוראות לציבור.

עידית סילמן: הציבור צריך להבין מה נדרש ממנו כעת.

עידית סילמן: האמת שגם אנחנו שקצת יותר בקיאים ומכירים את העולם לא ממש יודעים מה להגיד ומה ההנחיות המסודרות.

עידית סילמן: אולי כדאי להוציא אותן בתור הנחיות מסודרות גם אם הן המלצה לציבור ולהוציא אותן החוצה הלכה למעשה.

עידית סילמן: זה יכול להיות מוצלח.

עידית סילמן: מהניסיון השיווקי שלנו בקופות החולים בעבר, אנחנו יכולים לנסות לעזור בנושאים האלה ולהביא לכם רעיונות לטובת זה.

עידית סילמן: אני חושבת שאנחנו המון זמן בתוך הדבר הזה וכבר היה צריך להיות מישהו שיידעו שפונים אליו, שמקשיבים לו ושממנו יוצאות ההנחיות.

סלמאן זרקא: אני מקבל את הביקורת, תמיד יש מה לשפר בתחום הזה.

סלמאן זרקא: אם כבודך מעלה את הנקודה הזאת אני אומר שכנראה כל מה שאנחנו עושים עדיין לא מספק.

סלמאן זרקא: אני יכול להגיד לך שאני עושה תדריך לציבור ולעיתונאים פעם עד פעמיים בשבוע.

סלמאן זרקא: יש מטה הסברה בלשכת ראש הממשלה ובמשרד הבריאות.

עידית סילמן: נציע גם להם.

סלמאן זרקא: אנחנו הוצענו לציבור גם בתקשורת הגלויה וגם במדיה החברתית מסרים מאוד ברורים לגבי המסכה ודברים נוספים.

סלמאן זרקא: תמיד יש מה לשפר ואם גברתי אומרת את זה, אנחנו קשובים.

סלמאן זרקא: לגבי מגן אבות ואימהות שהם אוכלוסיות סיכון ממוסדות, שם הסיכון ברור לנו ואנחנו עוסקים בהמשך סקר בדיקות PCR בשביל לגלות תחלואה סמויה ולהגיב עליה לפני שהיא מתפשטת בתוך המוסד עצמו.

סלמאן זרקא: אנחנו ממשיכים להקצות למוסדות האלה ערכות אנטיגן חינמיות מהממשלה בשביל שתהיה תגובה מהירה כשיש שם התלקחות או כשיש מקרה חיובי.

סלמאן זרקא: אנחנו גם מאפשרים להשתמש בבדיקות האלה למען המבקרים.

סלמאן זרקא: אנחנו מבקשים מכל המבקרים במוסדות האלה לעשות בדיקת אנטיגן ביתית או לעשות בדיקת אנטיגן בכניסה למוסד בשביל לוודא שהם שליליים, לפני שחלילה מסכנים את היקר להם ואת שאר האוכלוסייה.

סלמאן זרקא: ביקשנו מבתי החולים להיערך לעלייה מבחינת האשפוז במחלקות השונות, גם מבחינת הקהילה שיש לה תפקיד מאוד משמעותי, בין אם באשפוזי בית או בטיפול תרופתי.

סלמאן זרקא: אנחנו עוברים בתפיסה, היינו באיזושהי אש נמוכה.

סלמאן זרקא: בפתיח אמרתי שחשבתי שצריך רק שתי אצבעות על ההגה של הקורונה וכרגע כנראה צריך שתי ידיים.

סלמאן זרקא: אנחנו עוברים להרחיב את תחנות הבדיקות ולאפשר לציבור להיות יותר זמין, ולאוכלוסיית הסיכון גם ב-PCR וגם באנטיגן.

סלמאן זרקא: נקבע דיון בוועדה המכובדת שלך ביום שני.

סלמאן זרקא: אנחנו מאוד רוצים להציג לכם את האפשרות של בדיקה ביתית מפוקחת, כך שאדם שעושה בדיקת אנטיגן בבית והיא יוצאת חיובית, היום הוא נדרש לבוא שוב ולעשות את אותה בדיקה, בין אם בתחנות השונות הפזורות בארץ ובין אם בדיקת PCR בשביל שיוכל לקבל אישור מחלה ואת החותמת שלנו שהוא נדבק בקורונה.

סלמאן זרקא: נערכנו בתקופה האחרונה מול הרבה חברות ואנחנו מאוד נבקש מכם לאפשר לנו לאשר בדיקה שקורית בבית מול גורם שמפקח עליה, מול טלפון חכם, שכך אם היא תצא חיובית נוכל לאשר אותה כבדיקה לכל דבר ועניין ולא נטריח את הציבור לבוא ולהיבדק שוב.

סלמאן זרקא: זה חלק מהדיוק שלנו והרצון שלנו לאפשר לחיות לצד הקורונה ולחזור לחיינו הרגילים, מבלי להידרש לכל מיני השפעות שבאות מהקורונה, ככל שניתן.

סלמאן זרקא: אחרי דיון נוסף שעשינו, אנחנו ממליצים לכל הציבור להיות עם שלוש מנות.

סלמאן זרקא: אנשים שלא חלו במחלה צריכים שלוש מנות חיסון, זה הסטנדרט שנקרא מוגן בכל העולם.

סלמאן זרקא: אנחנו היינו הראשונים בעולם לזהות ששתי מנות לא מספיקות.

סלמאן זרקא: כרגע זה הפך לסטנדרט בינלאומי.

עידית סילמן: נכון, השאלה היא איפה אנחנו עומדים היום.

סלמאן זרקא: לאחרונה חידדנו לגילאי 5-11 כיוון שעלו מהשטח שאלות, בעיקר אנשים שרצו לנסוע לחו"ל.

סלמאן זרקא: יש מדינות בעולם כמו ארצות הברית שדורשת אישור מאוד ברור שאתה מחוסן לפני שאתה נכנס אליהן.

סלמאן זרקא: אני אגיד עוד משפט אחרון.

סלמאן זרקא: לאור העלייה של BA5, אנחנו חוזרים וממליצים לאוכלוסיית הסיכון ש-60% ממנה קיבל מנה רביעית ו-40% טרם קיבלו, כן לקבל את המנה הרביעית.

סלמאן זרקא: כפי שאמרתי, לא תמיד זה מונע את ההדבקה, אבל זה בהחלט מונע מחלה קשה.

סלמאן זרקא: חשוב להמליץ את זה בצורה ברורה לציבור.

עידית סילמן: סגנית מנהלת הועדה העלתה שאלה.

עידית סילמן: האם המאושפזים קיבלו מנה רביעית?

עידית סילמן: מה הסטטוס שלהם?

סלמאן זרקא: כרגע כל המאושפזים הם אנשים מעל גיל 60, חלקם קיבלו מנה רביעית, חלקם לא התחסנו וחלקם קיבלו 2-3 מנות.

סלמאן זרקא: הייתי אומר שיש ייצוג של כל הקבוצות.

סלמאן זרקא: דרך אגב, זה קרה לנו גם באומיקרון.

סלמאן זרקא: חשוב לומר שזה שאנשים קיבלו מנה רביעית, עיקר האוכלוסייה קיבלה אותה אי שם סביב ינואר, לפני כחמישה חודשים.

סלמאן זרקא: אנחנו כבר מכירים את התופעה של דעיכת החיסון.

סלמאן זרקא: לא בכדי לפני שבוע כינסנו דחוף את - - בשביל לשאול את השאלה האם לתת לאוכלוסייה הזאת מנה חמישית.

סלמאן זרקא: על פי המידע הזמין לנו מישראל ומהעולם טרם הצלחנו לומר את זה בצורה מאוד ברורה.

סלמאן זרקא: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנתונים וככל שנגיע להבנה שנדרשת מנה טרייה לאותה אוכלוסייה, אז בהחלט נעדכן את הציבור.

סלמאן זרקא: כרגע אנחנו מאוד מדגישים את אותם 40% שלא קיבלו מנה רביעית ואנחנו חושבים שנכון שיקבלו אותה.

עידית סילמן: אוקי, תודה רבה.

עידית סילמן: אנחנו נעבור למצגת של אילנה.

עידית סילמן: לפני כן הייתי רוצה שנשמע את דקלה אהרן שפרן, עיתונאית תאגיד השידור כאן 11.

עידית סילמן: דקלה העלתה את הנושאים של לונג קוביד ועוקבת אחר תחום הקורונה מקרוב.

עידית סילמן: תודה על זה.

עידית סילמן: ככל הנראה לא נסיים רק בדיון של היום, אבל הגיעו גם אנשים שסובלים מאותן תופעות של לונג קוביד ולכן בנוסף לנתונים העדכניים נשמח לשמוע מכם, משרד הבריאות, גם לגבי נתוני הלונג קוביד.

עידית סילמן: דקלה, בבקשה.

דקלה אהרן שפרן: תודה רבה.

דקלה אהרן שפרן: אני רוצה להודות גם לך וגם לכל מי שאפשר את הדיון החשוב הזה.

דקלה אהרן שפרן: אני חייבת להגיד שאנחנו עוסקים בענייני הקורונה מקרוב ואנחנו מקבלים המון פניות של אנשים שמדווחים שהחלימו מהמחלה וסובלים מתסמינים במשך חודשים ואפילו עד שנה וחצי אחרי.

דקלה אהרן שפרן: זה בעצם כל הזמן שעבר מאז הגל הראשון.

דקלה אהרן שפרן: אנחנו יודעים לפי הנתונים שביקשנו ממשרד הבריאות שבין 10%-5% מהמבוגרים שהחלימו מקורונה עשויים לפתח פוסט קורונה.

דקלה אהרן שפרן: זה אומר שאם אנחנו מדברים על היקף ההדבקה שידוע לנו כרגע, סדר גודל של כמחצית מאוכלוסיית ישראל, כפי שציינת זה עלול להגיע לסדר גודל של מאות אלפי בני אדם שסובלים מרמה כזאת או אחרת - - -

בשארה בשאראת: אבל בגיל צעיר זה רק 1.8%.

דקלה אהרן שפרן: ובילדים זה אפילו פחות.

בשארה בשאראת: נכון.

בשארה בשאראת: 400,000 זה מספר גדול.

דקלה אהרן שפרן: תודה רבה על ההערה, אבל הכוונה היא שאפילו עם מדובר בעשרות אלפים, אין ספק שמדובר בתופעה - - -

בשארה בשאראת: צודקת, עשרות אלפים כן.

דקלה אהרן שפרן: זו תופעה שמקיפה הרבה מאוד אנשים.

דקלה אהרן שפרן: נכון לעכשיו רבים מהם מדווחים שהם לא מקבלים מענה טיפולי מספק לבעיה.

דקלה אהרן שפרן: ידוע שזאת תופעה חדשה שבכל העולם מתמודדים איתה, אך עם זאת יש המלצות מרחבי העולם שיתכן שניתן ליישם כבר בשלב הזה בישראל.

דקלה אהרן שפרן: לדוגמה, יש אפשרות למרפאות ייעודיות לטיפול בפוסט קורונה.

דקלה אהרן שפרן: זה היה ועדיין יש מעט מרפאות כאלה.

דקלה אהרן שפרן: הן נפתחו אבל רבות מהן נסגרו.

דקלה אהרן שפרן: נכון לעכשיו המדיניות היא לטפל כמה שיותר בקהילה דרך רופא המשפחה.

דקלה אהרן שפרן: יש הכשרות שרופאי המשפחה עוברים, אבל אני חייבת להגיד שיש כאן גם מטופלים שנמצאים בזום ומאוד רוצים להשמיע את קולם.

דקלה אהרן שפרן: הם אומרים שכשהם מגיעים לרופא המשפחה, התשובה שהם מקבלים היא שככל הנראה זה פוסט קורונה אבל אין מה לעשות עם זה.

דקלה אהרן שפרן: ככל הנראה צריך להגיד שיש דברים שכן אפשר לעשות וראוי שאותם מטופלים יקבלו את המענה שהם יכולים לקבל גם בשלב הזה.

דקלה אהרן שפרן: תודה רבה.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: אילנה, בבקשה.

אילנה גנס: אילנה גנס, ראש מטה שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.

אילנה גנס: אפשר לדלג לשקף 6.

אילנה גנס: דיברנו על תמונת מצב התחלואה, אין צורך לחזור על זה.

אילנה גנס: הכנתי סקירה קצרה על לונג קוביד, קצת לתאר את התופעה, השכיחות שלה, מחקרים וריכוז המידע המדעי שהצטבר עד כה על מנת שתכירו קצת יותר את הנתונים.

אילנה גנס: ננסה להביא פה את הנתונים שאנחנו מכירים ממדינת ישראל.

אילנה גנס: חשוב לציין שמדובר בתסמונת שמתפתחת בקרב מחלימים.

אילנה גנס: מדובר על תסמינים שמתפתחים שלושה חודשים ואילך ממועד ההחלמה, ונמשכים מעבר לחודשיים.

אילנה גנס: מדובר על ספקטרום מאוד רחב של תסמינים שונים בהתאם לגיל המטופלים.

אילנה גנס: חשוב לציין שהיא מופיעה גם באנשים שחוו מחלה מאוד קלה או אפילו חסרת תסמינים, למרות שבהחלט יש קורלציה ישירה בין חומרת המחלה בשלב האקוטי שלה לבין הסיכון לפתח תסמינים בהמשך.

אילנה גנס: יש קושי אמיתי לאבחן את הממדים האמיתיים של המחלה.

אילנה גנס: נכון שהערכות מדברות על כ-10%-5% באוכלוסייה מבוגרת עם שכיחות יותר נמוכה בילדים ובני נוער.

אילנה גנס: כמובן גם בילדים ובני נוער אנחנו רואים שככל שעולים בגיל, השכיחות של התסמונת הכרונית עולה בהתאמה.

אילנה גנס: קשה מאוד להעריך את השכיחות המדויקת, לא כל המטופלים מזהים את זה או מעלים את ההקשר לאחר התחלואה, למרות שלציבור יש היום הרבה יותר מודעות בכל שכבות הגילאים.

אילנה גנס: כרגע אין לנו הערכה מאוד מדויקת.

אילנה גנס: ההערכה כרגע היא כ-10%-5% בקרב מבוגרים, ובממוצע 4%-2% בילדים ובני נוער.

אילנה גנס: בקרב ילדים קטנים בגילאי 5-6 אנחנו מדברים על שכיחות של פחות מ-2%.

אילנה גנס: בבני נוער זה יכול להגיע לכ-4%.

אילנה גנס: אני אציג את הסקר הגדול שביצענו במשרד הבריאות לפני כשנה, בתום גל הרביעי.

אילנה גנס: הסקר מתאר קצת יותר את תופעת הלונג קוביד בילדים.

אילנה גנס: לפי מחקרים אנחנו רואים שלמחלימי קורונה יש סיכון גבוה לפתח תסמינים שיכולים להימשך גם תקופה ממושכת, שנה ואף יותר לאחר הדבקה.

אילנה גנס: אנחנו רואים שחלק מהתסמינים משתפרים עם הזמן, זה משהו שדווח גם על ידי קלינאים וגם על ידי מחקרים אפידמיולוגיים בעולם.

אילנה גנס: יש הסתמנות קלינית קצת שונה מבחינת התסמינים בין ילדים למבוגרים.

אילנה גנס: בכל קבוצות הגיל התופעות השכיחות יותר הן עייפות, תשישות, כאבי ראש, הפרעות בחודש הטעם והריח, הפרעות שינה ושינויים במצבי רוח.

אילנה גנס: לעומת זאת באוכלוסייה מבוגרת אנחנו רואים שכיחות יותר גבוהה של בעיות נשימתיות, בעיות קוגניטיביות בדגש על הפרעות זיכרון ובעיות מנטליות כמו חרדה, דיכאון ואחרים.

אילנה גנס: למעשה אנחנו רואים שהשכיחות הזאת משתנה.

אילנה גנס: אם בעבר הסתמכנו יותר על מחקרים שהתבססו על שאלונים, היום יש כבר הרבה מאוד מחקרים בשטח שמדברים על ממצאים אובייקטיביים של בדיקות שמדגימות ירידה בתפקוד ריאתי גם בילדים וגם במבוגרים, אבל בעיקר בקרב ילדים.

אילנה גנס: גם במבוגרים יש לא מעט ממצאים שמדברים על שינויים מבניים במוח, בעיות לבביות שמודגמות בבדיקות.

אילנה גנס: אני אציג את זה בקצרה ואעבור על חלק מהן.

אילנה גנס: אפשר לראות שמחקרים רבים מצביעים על כך שחולי קורונה קלים שלא נזקקו לאשפוז יכולים לסבול גם מתופעות מאוד ממושכות.

אילנה גנס: ההיקפים מדווחים באופן שונה.

אילנה גנס: CDC מדבר על כך שכמעט כל מקרה חמישי מפתח תסמינים של פוסט קורונה.

אילנה גנס: יש גורמי סיכון נוספים שאנחנו רואים, זה יותר שכיח בנשים, כמו שאמרתי קודם, יש לזה קורלציה ישירה לחומרת המחלה בשלב האקוטי שלה.

אילנה גנס: יש גורמי סיכון רפואיים נוספים כמו סכרת, השמנת יתר ונוספים.

אילנה גנס: מעל גיל 50, ככל שאדם מבוגר יותר הסבירות שלו לפתח מחלה ממושכת פוסט קורונה היא יותר גבוהה.

אילנה גנס: זה למשל מתוך נתוני ה-CDC שמדווחים על שכיחות הופעה של 1:5 במבוגרים בגילאי 18-64, שאפילו עולה ל-1:4 בבני 65 ומעלה.

אילנה גנס: היא מתייחסת לספקטרום דיי רחב של בעיות רפואיות מורכבות, כולל בעיות נוירולוגיות, בעיות במערכת כלי דם ולב, מערכת נשימתית, נזקים כלייתיים.

אילנה גנס: מדווח הרבה מאוד על נזקים שקשורים לקרישיות יתר או דימומים.

אילנה גנס: יש לזה גם הרבה מאוד מנגנונים פיזיולוגיים שהיום אנחנו קושרים אותם ובאמצעותם אנחנו מסבירים את התופעה הזאת של קרישיות יתר.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה רק אחרי שמישהו חלה או שזה גם אחרי החיסונים?

אילנה גנס: מישהו שחלה.

אילנה גנס: זה מתייחס לאנשים שסבלו מקורונה, אנשים שהייתה להם בדיקה חיובית גם אם הייתה להם מחלה קלה או מחלה ללא תסמינים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה.

אילנה גנס: אז בעצם נזקים קרדיו-וסקולאריים מתוארים הכי הרבה בספרות המדעית.

אילנה גנס: שוב, יש כמובן הפניות בהערות לכל שקף שעליהן הנתונים מתבססים.

אילנה גנס: אחד המחקרים הגדולים שנעשו מתאר למעלה ממיליון מחלימי קורונה בשוודיה וסיכון מוגבר לבעיות קרישה משמעותיות.

אילנה גנס: הוא מדבר על הסתברות של פי 5 לפקקת ורידים עמוקה, סיכון של פי 33 לפתח תסחיפים ריאתיים ואפילו סיכון של פי 2 לאירועים דימומיים, כולל דימום מוחי.

אילנה גנס: אלה תופעות מאוד חמורות שעלולות להשאיר נזק נוירולוגי ונזקים נוספים לטווח ארוך.

אילנה גנס: זה עלול לגרום לאובדן כושר עבודה, תהליך שיקומי מאוד ארוך ונזקים בלתי הפיכים כתוצאה מתחלואה.

אילנה גנס: זה גם משהו שאנחנו רואים יותר באוכלוסייה מבוגרת, יותר שכיח בקרב קשישים ובקרב מאושפזים, גם אחרי שמנטרלים את גורמי הסיכון הנוספים כמו שכיבה במהלך אשפוז וחוסר ניידות.

אילנה גנס: גם אחרי שזה תוקנן ותוקן לכל התחלואה הנוספת או גורמי סיכון נוספים שעלולים להתפתח באוכלוסייה מבוגרת עם מחלות רקע וקשורים לאשפוז, עדיין רואים שנתח מאוד גדול מהסיכון מיוחד לתחלואה בקורונה ופוסט קורונה.

אילנה גנס: יש נזקים נוספים שאנחנו רואים, נזקים קרדיאליים.

עידית סילמן: בקיצור, הנתונים שאנחנו רואים כאן מראים על נזקים מאוד משמעותיים בתחום הלונג קוביד.

אילנה גנס: נכון.

עידית סילמן: זאת אומרת שזה לא אומר שאנחנו מדברים פה על קורונה של עברתי את הקורונה בצורה קלה או חריפה, אנחנו מדברים כאן על השפעה ארוכת טווח שיכולה להיווצר בהמשך, כתוצאה מאותה מחלה.

עידית סילמן: לא בטוח שיש לנו מעלה אליה.

עידית סילמן: מה עושים בהיבטים האלה, גם לגבי אותם נזקים נוירולוגיים והפגיעה בזיכרון?

אילנה גנס: חשוב לציין שאנחנו מדברים על שכיחות משתנה של תופעה בהתאם לגילאים וגורמי סיכון.

אילנה גנס: דיברנו על זה.

אילנה גנס: חלק גדול מאוד מהמטופלים - - -

עידית סילמן: אתם בודקים את זה?

עידית סילמן: איך נעשה הניטור על ידי משרד הבריאות?

אילנה גנס: אני אשמח להגיד עוד כמה נקודות שקשורות לתיאור התופעה ולאחר מכן אני אעביר את רשות הדיבור לפרופסור בשארה, נציג שלנו מחטיבת הרפואה שיתייחס לסוגיות המעקב וההנחיות הקליניות והמקצועיות לצוותים המטפלים.

אילנה גנס: אין לנו זמן להיכנס לכל הפרטים, אבל אני מניחה שאתם מעלים את המצגת לאתר של הוועדה.

אילנה גנס: המצגת כוללת את כל ההפניות ואפשר בהחלט להסתכל על זה.

אילנה גנס: אפשר לדלג לשקף שמציג את הסקר שעשינו על תחלואה בילדים במדינת ישראל, ביוני שנה שעברה.

אילנה גנס: אגב, יש הרבה מאוד דיווחים על סיכון מוגבר לתחלואה בסוכרת גם בקרב ילדים.

אילנה גנס: אפשר לראות פה עבודות שמתארות השוואה של סיכון להתפתחות סכרת בילדים ובני נוער בהשוואה לתחלואה נשימתית וויראלית אחרת.

אילנה גנס: אנחנו בהחלט רואים מגמת עלייה.

אילנה גנס: השקף הבא מראה סוג של מיפוי אקולוגי שמראה שמאז תחילת מגפת הקורונה ב-2020 השכיחות של סכרת ילדים, סכרת מסוג 1, סכרת נעורים כמו שהציבור מכיר אותה, עלתה בצורה מאוד משמעותית בהשוואה להיקפי המחלה שראינו בשנים הקודמות.

אילנה גנס: זה שוב רק מאשש לנו את ההקשר של סיכון מוגבר לתחלואה כרונית.

אילנה גנס: חשוב לציין שלאורך כל המגפה היה לנו מאוד חשוב להדגיש לציבור במסגרת ההסברה את השיקולים לקבלת ההחלטות, בעד ונגד חיסונים.

אילנה גנס: היום אנחנו רואים חד משמעית שהסבירות להתפתחות מחלה ממושכת, פוסט קוביד, יורדת משמעותית באנשים מחוסנים.

אילנה גנס: רוב המחקרים מדברים על הפחתה של 50% לפחות בסיכון להתפתחות של פוסט קוביד באנשים שחלו לאחר שהם התחסנו.

אילנה גנס: רוב המחקרים מדברים על אנשים שמחוסנים בשתי מנות.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים שרמת המוגנות בפני לונג קוביד אפילו יותר משמעותית באנשים שקיבלו מנת דחף שלישית ורביעית.

אילנה גנס: רוב המחקרים עד עכשיו מדברים על מחוסני שתי מנות והקשר בין חיסון שניתן לפני תחלואה - - -

עידית סילמן: איך אנחנו מוציאים את זה לאוכלוסייה, לציבור הרחב ולהורים?

עידית סילמן: זה קריטי שאנשים יידעו שחיסון מונע התפתחויות של לונג קוביד ומחלות קשורות.

אילנה גנס: המסר הזה היה חלק מההסברה שקיימנו גם סביב סוגיות של חיסוני ילדים.

אילנה גנס: הצגנו את זה גם בכנסת.

אילנה גנס: חלק מהכנסים שקיימנו להורים, גם דיוני צט"מ על חיסוני קורונה - - -

עידית סילמן: אילנה, אני מאוד מעריכה את דיוני הצט"מ.

עידית סילמן: אני באה מתוך המערכת, אני מכירה, אני יושבת איתכם פה בוועדות.

עידית סילמן: יש פה נתונים שאני מבטיחה לך שאף אחד - - אני שולחת את זה לקבוצות ווטסאפ, גם קבוצת נשים לבריאות שיש לי.

עידית סילמן: הן אוטודידקטיות לעניין הזה והן לא שמעו את הנתונים האלה.

עידית סילמן: לשבת בצט"מ זה רחוק מכולם, במגדל השן.

עידית סילמן: אותו דבר לגבי קבוצות עיתונאים, כל אחד בוחר מה יעשה כותרת מחר בבוקר.

עידית סילמן: אני לא חושבת שהדברים האלה הגיעו לציבור.

עידית סילמן: אני לא מצליחה להבין למה שנתיים לתוך הקורונה אין מישהו שמעביר את האירוע הזה שנקרא קורונה, פנדמיות ופנדמיות עתידיות או בריאות הציבור לאזרחי מדינת ישראל.

עידית סילמן: אני לא זוכרת אפילו באיזו מדינה יש שרה שמיועדת לאירועים האלה.

עידית סילמן: יש להם בוט מיוחד וייעודי לדבר הזה.

עידית סילמן: כולם מסתכלים שם, כולם יודעים לפתוח את הטלגרם או את הערוץ הזה ומקבלים שם הנחיות, הוראות ודיוור פשוט.

עידית סילמן: אני חושבת שזה קריטי לדעת את זה.

עידית סילמן: תכף אתם תשמעו אנשים שסובלים מלונג קוביד.

עידית סילמן: אני חושבת שאולי זה מה שיעזור לאזרחי מדינת ישראל לחשוב פעמיים ואולי להתחסן מי שלא התחסן ולהסתובב עם מסכות באזורים הומי אדם, בעיקר עם אנשים בעלי סיכון מוגבר למחלות כאלה ואחרות.

אילנה גנס: לדעתי המסר הכי חשוב שאנחנו כגורמי מקצוע השתדלנו להעביר בכל מערך ההסברה, כולל פרסום להורים, זה כל ההשפעות והסיבוכים המיידיים של התחלואה, הסיבוכים לטווח בינוני כמו PIMS ולונג קוביד בילדים - - -

עידית סילמן: מה לגבי אותה דלקת כבד חריפה?

אילנה גנס: לגבי דלקת כבד חריפה, עד עכשיו יש כבר דיווח על עשרות מקרים בעולם.

אילנה גנס: יש 22 מקרים במדינת ישראל.

אילנה גנס: לפי נתונים שיש לנו אנחנו רואים שמתוך 22 הילדים הללו, הם ילדים שהחלימו מקורונה והמחלה התפתחה מספר חודשים לאחר ההחלמה.

אילנה גנס: בהתחלה - - -

עידית סילמן: לקחו מהם ביופסיות.

אילנה גנס: לקחו מהם ביופסיות.

עידית סילמן: מה תוצאות הביופסיות האלה?

אילנה גנס: החשד היה שמדובר בווירוס מסוג מסוים ותוצאות הביופסיה הראו דגימה שלילית לווירוס הזה.

אילנה גנס: זה רק מחזק את החשיבה לכיוון שזה כן ייתכן וקשור לקורונה.

אילנה גנס: המספרים הם קטנים ואי אפשר כרגע לקבוע בצורה וודאית.

עידית סילמן: מה זה אומר דלקת כבד חריפה מבחינה קלינית, ביום יום?

אילנה גנס: דלקת כבד חריפה זו מחלה שיכולה לנוע על ספקטרום דיי רחב של הסתמנות קלינית.

אילנה גנס: המחלה קשה, יש לה ביטוי של צהבת, רואים שינוי בצבע העור ובצבע של לובן העין שהופך להיות צהוב.

אילנה גנס: זה יכול לבוא לידי ביטוי בכאבי בטן, שינויים בצבע ההפרשות, שתן, צואה והפרעות רב מערכתיות.

אילנה גנס: חלק גדול מהילדים האלה הגיעו לאשפוז.

אילנה גנס: 10% מהילדים עד עכשיו הגיעו להשתלת כבד.

אילנה גנס: יש ארבעה ילדים שנפטרו בעולם כתוצאה מדלקת כבד מאוד חריפה שלא הצליחו להגיע להשתלה.

אילנה גנס: מדובר במחלה מאוד קשה.

אילנה גנס: כשניסינו לדבר על הנזקים ארוכי הטווח של הקורונה, האמירה היא שרב הנסתר על הגלוי.

אילנה גנס: כמו בהרבה מחלות נגיפיות אחרות שראינו בעבר, אנחנו מזהים נזקים ארוכי טווח שאינם הפיכים, לפעמים כעבור עשרות שנים אי אפשר להשפיע עליהם.

אילנה גנס: המאמץ שלנו למנוע הדבקה בקרב ילדים לאורך כל תקופת המגיפה, כולל חיסונים, צמצום מגעים ומדיניות שניסינו לקדם בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.

אילנה גנס: המדיניות הזו נועדה לצמצם תחלואה בילדים כמה שניתן, בדיוק מתוך הבנה שאנחנו מדברים על מחלה שיכולה להיות קשה ובעלת השלכות לטווח בינוני ואף יתכנו השלכות קשות לטווח ארוך שאנחנו עדיין לא יודעים להגיד מה הן ומה יהיו ההיקפים שלהן.

אילנה גנס: כשהחלופה שיש לנו היא לאפשר להם להתחסן ולמנוע סבירות מאוד גבוהה להתפתחות מחלה ממושכת, ארוכת טווח עם נזקים ארוכי טווח, חיסון בטוח, עם פרופיל תופעות לוואי מאוד נמוך כפי שראינו לאורך כל המגיפה.

אילנה גנס: להערכתנו, חד משמעית נכון להמליץ לכל ההורים להגן על הילדים בצורה מיטבית, גם אם זה לא מונע הדבקה זה מונע תחלואה קשה, סיבוכים ומחלה ממושכת.

עידית סילמן: איך אנחנו מגנים בנושא הזה של אותם חיסונים לילדים עד גיל חמש?

עידית סילמן: מה ההיערכות של מדינת ישראל בתחום הזה?

אילנה גנס: אנחנו ממתינים לאישור של ה-FDA שצפוי - - -

עידית סילמן: אנחנו ממתינים, אבל מדינת ישראל הזמינה חיסונים כאלה או שטרם?

אילנה גנס: עדיין לא עשינו הזמנה.

אילנה גנס: אנחנו עובדים - - חשוב לציין שגם חברת מודרנה אישרה הלילה חיסונים עבור ילדים.

אילנה גנס: עד עכשיו מודרנה נתנו רק מגילאי 18 ומעלה.

עידית סילמן: יש מנות של פייזר?

אילנה גנס: הפרוטוקול שאושר ב-FDA הוא לגילאי 7-17.

עידית סילמן: אוקיי, זה לא רלוונטי.

עידית סילמן: אנחנו מדברים עד גיל חמש.

אילנה גנס: גם למודרנה יש חיסון לילדים מתחת לגיל חמש.

אילנה גנס: אני לא יודעת להגיד מה הסיכוי שהוא יאושר.

אילנה גנס: חיסון של מודרנה לילדים כולל שתי מנות ושל פייזר כולל שלוש מנות.

עידית סילמן: אז אנחנו כרגע נמצאים על החיסון של פייזר שכולל שלוש מנות וניתן לילדים עד גיל חמש.

עידית סילמן: מתי להערכתך יביאו אותו לארץ?

עידית סילמן: הרי ייקח זמן להזמין אותו ולהביא אותו.

עידית סילמן: מרגע שיהיה היום דיון על הנושא הזה וככל הנראה זה יאושר כי הבנתי שמשבוע הבא כבר מתחילים לחסן בארצות הברית והמקררים שלהם מלאים.

עידית סילמן: יכול להיות שהיום יגיעו אלפי בקשות מכל העולם.

עידית סילמן: איפה אנחנו בתור?

עידית סילמן: האם הקשר שלנו עם מנכ"ל פייזר נשאר טוב?

עידית סילמן: אנחנו חברים קרובים?

אילנה גנס: יש לנו קשר טוב והסכמי עבודה.

אילנה גנס: במידה ונדרש, נוכל להביא את זה בתוך - - -

עידית סילמן: תוך כמה זמן?

אילנה גנס: אני יכולה לבדוק ולהחזיר תשובה, אני לא יודעת לענות על זה בצורה מדויקת.

עידית סילמן: אני מבינה שאין לנו הזמנה, עדיין לא ערכנו הזמנה לעניין הזה.

בשארה בשאראת: צריך לבדוק את זה.

אילנה גנס: צריך לבדוק את זה, אני אבדוק ואחזיר תשובה.

אילנה גנס: אני לא רוצה לתת תשובה לא מדויקת.

עידית סילמן: אז אני רק אומרת כי הקטע הזה קריטי, משמעותי וחשוב.

עידית סילמן: אנחנו צריכים להיות צעד אחד לפני כולם, זה מה שאמרנו.

עידית סילמן: תמיד אנחנו צעד אחד לפני כולם במקומות אחרים, בבוסטרים וכדומה.

עידית סילמן: גם פה צריך להיות צעד אחד.

עידית סילמן: מבחינת האוצר זה מגובה?

עידית סילמן: אתם מכירים את זה?

עידית סילמן: פנו אליכם בנושא הזה?

גאיה עופר: גאיה עופר, אגף תקציבים.

גאיה עופר: כמו שאמרו פה, הנושא עדיין לא עבר אישור FDA ולכן עדיין לא נעשתה פנייה לגבי רכש של החיסון.

עידית סילמן: עבר אישור, היום יש על זה דיון ב-FDA.

עידית סילמן: זה לא שזה לא עבר אישור, היום יהיה דיון על זה ב-FDA.

עידית סילמן: המקררים שלהם מלאים.

עידית סילמן: הם הציגו ששבוע הבא הם מתחילים לחסן ילדים עד גיל חמש.

גאיה עופר: אי אפשר לחסן את הילדים לפני האישור.

גאיה עופר: בכל אופן, יש לנו הסכמים עם פייזר שכוללים גם מנות חיסון לילדים שאמורים להגיע.

גאיה עופר: ככל שהמשא ומתן עם החברה יאפשר, נבחן אפשרות להמיר מנות חיסון למבוגרים ובני נוער במנות חיסון לילדים.

גאיה עופר: בנוסף יש לנו הסכם שכולל אופציה ואפשרות בטווח זמן מידי ומהיר להרחיב את ההסכם הזה לרכישה של מנות נוספות.

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: אילנה, זה קריטי כי בסופו של דבר אם אנחנו מדברים על כך שצריך את שלושת מנות החיסון כדי להביא להגנה מלאה תוך 13 שבועות בקרב הילדים הקטנים, אז אנחנו יכולים להיות מוכנים וחייבים להיות מוכנים וערוכים לפתיחת שנת הלימודים הבאה עלינו לטובה.

עידית סילמן: זו הזדמנות מצוינת.

עידית סילמן: משרד הבריאות ישוב ויעדכן אותנו בנושא הזה.

עידית סילמן: נמצא איתנו כאן עוזאל ותיק, מחלים מקורונה עם תסמינים של פוסט קורונה.

עידית סילמן: בבקשה.

עוזאל ותיק: קודם כל תודה על הדיון החשוב גם ליושבת הראש, גם לדקלה שכששמעתי את הכתבה שלה הבנתי שאני לא לבד.

אילנה גנס: זה שיפר את המצב?

עוזאל ותיק: אני לא יודע.

עידית סילמן: צרת רבים נחמת שוטים.

עוזאל ותיק: אני התחסנתי שלוש פעמים כמו שהתבקשנו, הכל לפי הספר.

עוזאל ותיק: בינואר הייתי חיובי לקורונה.

עוזאל ותיק: אגב, כמו שאמרת, היה סבבה.

עוזאל ותיק: זה עבר בצורה קלה והכל היה בסדר.

עוזאל ותיק: מאז עלו כל מיני תופעות שבהתחלה לא קישרתי אותן לקורונה כמו כאבים בחזה, סחרחורות, כאבי ראש וכדומה.

עוזאל ותיק: אני הולך לרופא משפחה מצוין שאמר לי שזה כנראה מהקורונה.

עוזאל ותיק: מה לעשות, מחכים.

עוזאל ותיק: הייתי כבר באימונים לאולטרה מרתון, עסקתי לא מעט בספורט ועכשיו אני לא מסוגל לעשות שום דבר.

עוזאל ותיק: אני עולה במדרגות ומתנשף.

עוזאל ותיק: שמעתי גם על 4-5 חודשים אז בוא נחכה.

עוזאל ותיק: עברו 4-5 חודשים, שמענו גם על שנה ושנה וחצי, אז אני לא יודע בדיוק.

עוזאל ותיק: אני מבין שאין מחקרים ושלא באמת יודעים, אבל ההרגשה היא קצת כמו להיות באוויר.

עוזאל ותיק: אני מבין גם שאין צפי כי אין מספיק מחקרים.

עוזאל ותיק: אני קצת חושש משני דברים.

עוזאל ותיק: הדבר הראשון, בעצם גם אם רופא משפחה הוא טוב, אני לא יודע אם הוא ספציפית יודע ומכיר את הטיפול והתופעות של פוסט קורונה במובן של הטיפול שלהן.

עוזאל ותיק: יכול להיות שצריך איזושהי מרפאה.

עוזאל ותיק: אני לא שמעתי על זה מעולם כמטופל.

עוזאל ותיק: אולי צריך משהו ייעודי לפוסט קורונה.

עוזאל ותיק: אני לא יודע אם כל התופעות שלי מקורונה או לא, אין לי מושג.

עוזאל ותיק: דיברו פה על נשירת שיער, אצלי אני מניח שזה לא מקורונה כי זה היה כבר הרבה לפני.

עוזאל ותיק: אני חושב שחסרה איזושהי הדרכה לרופאי קהילה, מה כן, מה לא, איזה בדיקות לעשות.

עוזאל ותיק: אני מרגיש שאני באוויר והתשובה היא שעדיין אסור לי לחזור לפעילות גופנית, בוא נראה את התוצאות.

עוזאל ותיק: כמה זמן זה יהיה?

עוזאל ותיק: חצי שנה, שנה, שנה וחצי, אנחנו לא באמת יודעים.

עידית סילמן: איפה אתה מטופל היום?

עוזאל ותיק: רופא משפחה וקרדיולוג בקופת חולים.

עידית סילמן: רק זה?

עוזאל ותיק: כן.

עידית סילמן: אפשר לשאול איפה אתה גר?

עוזאל ותיק: בקדומים בשומרון.

עידית סילמן: יש מרפאת מחלימים?

עידית סילמן: הפנו אותך למרפאת מחלימים?

עוזאל ותיק: לא שמעתי על דבר כזה.

עידית סילמן: אתה לא מכיר דבר כזה.

יבגני מרזון: אני יכול להתייחס?

עידית סילמן: מה השם?

יבגני מרזון: דוקטור יבגני מרזון מקופת חולים לאומית.

יבגני מרזון: בעבר הייתי רופא מטפל, אני ואשתי טיפלנו אז אנחנו קצת מכירים.

עידית סילמן: אוקי.

יבגני מרזון: אני גם מכיר את מה שקורה בקופת חולים לאומית מבחינת הכשרת הרופאים בתחום הלונג קוביד.

יבגני מרזון: בכלל, זה אחד התחומים עליהם אני אחראי בחטיבת הרפואה של קופת חולים לאומית.

יבגני מרזון: בהכשרה שלי אני מומחה ברפואת משפחה.

יבגני מרזון: יש לי עוד כמה תת התמחויות אחרות, אבל אני בעיקר עוסק ברפואת משפחה.

יבגני מרזון: גדלתי בסביבה של רפואת משפחה.

יבגני מרזון: אני גם יושב ראש ועדת המחקר של לאומית.

יבגני מרזון: במהלך תקופת הקורונה עשינו משהו כמו 30 מחקרים בתחום, כולל גם מחקרים בתחום הלונג קוביד.

יבגני מרזון: כמו שאמרה אילנה, אני גם עובד עם אחותה של אילנה אז אני מכיר אותה קצת.

עידית סילמן: עם אחותה של אילנה?

יבגני מרזון: כן.

עידית סילמן: מה אחותה של אילנה עושה?

אילנה גנס: יש לי אחות שהיא מנהלת מחלקה בהנהלה הראשית בקופת חולים לאומית.

יבגני מרזון: אחות תאומה זהה.

אילנה גנס: אנחנו תאומות זהות, אז אם את פוגשת אותי ואני לא אומרת לך שלום אל תעלבי, זו לא אני.

יבגני מרזון: אז אני באמת מאוד נעלבתי היום - - -

עידית סילמן: מתי חשבת להגיד לנו את זה?

יבגני מרזון: הבוקר מאוד נעלבתי כי אחותה של אילנה לא אמרה לי שלום.

יבגני מרזון: אחר כך הבנתי.

אילנה גנס: זה קורה לנו כל יום.

עידית סילמן: מה את אומרת.

עידית סילמן: אתן גרות רחוק אחת מהשנייה?

אילנה גנס: לא, אנחנו שכנות וגרות בשתי דירות צמודות.

עידית סילמן: כל הכבוד.

יבגני מרזון: אנחנו גם מאותה עיר.

עידית סילמן: איזו עיר?

יבגני מרזון: דונצק באוקראינה.

אילנה גנס: כן, זה היה לפני הרבה שנים.

עידית סילמן: אז דוקטור, תציל אותנו.

יבגני מרזון: המצגת של אילנה הייתה מצוינת.

יבגני מרזון: אני רוצה להוסיף שתסמיני הקורונה צריכים להיות - - אבחנה של פוסט קורונה היא אבחנה מאוד לא פשוטה.

יבגני מרזון: זה צריך להיות תסמינים חדשים שהופיעו לאחר המחלה ולא מוסברים על ידי דבר אחר, כלומר לא מוסברים על ידי גורם אחר.

יבגני מרזון: לכן לעשות אבחנה של פוסט קורונה זה מאוד קשה.

יבגני מרזון: בלאומית בנינו סביבת הדרכה, ממש אתר שהעלינו אליו את כל ההמלצות וההנחיות המקובלות בעולם.

יבגני מרזון: צריך להגיד שאין הרבה המלצות כאלה, אין טיפול שמוגדר כטיפול בפוסט קורונה.

יבגני מרזון: אין אף מחקר.

יבגני מרזון: גברתי יושבת הראש, דיברת היום על evidence based medicine, אין כרגע מחקר שהוכח כמטפל בפוסט קורונה או לונג קורונה.

יבגני מרזון: אגב, יש המון אבחנות של לונג קורונה.

יבגני מרזון: יש פוסט קורונה, לונג קורונה וכדומה.

יבגני מרזון: אני לא יודע איך זה בקופות חולים אחרות, אבל בלאומית יש לנו אבחנה שנקראת late effects of covid infection, ולכן אנחנו מעודדים את הרופאים להכניס את האבחנה הזאת ברגע שהם משוכנעים שזה אכן לונג קוביד.

יבגני מרזון: זה מאוד חשוב לדעתי - - -

בשארה בשאראת: יש לכם נתונים כמה אנשים כבר נרשמו באבחנה?

יבגני מרזון: יש לנו נתונים.

עידית סילמן: אגב, פרופסור בשארה, אנחנו הרבה פעמים עושים את החיבורים בין הקופות למשרד בוועדה.

בשארה בשאראת: היום אתם עושים חיבורים בינינו לבין הקופות והחולים.

עידית סילמן: זה יפה שאתה אומר את זה.

עידית סילמן: זו המטרה של הוועדה, לכנס סביב השולחן.

עידית סילמן: זה יפה שנפגשים פה בפעם הראשונה.

יבגני מרזון: זו שאלה מאוד חשובה כי האבחנה הזו לא שכיחה.

יבגני מרזון: אנחנו משוכנעים שיש תת אבחון ושהאבחנה הזאת לא רגישה, הרגישות שלה לא גבוהה.

יבגני מרזון: הסגוליות שלה, כלומר מי שקיבל את האבחנה הזו הוא אכן פוסט קורונה.

יבגני מרזון: זה באמת ככה.

עידית סילמן: תפרש את זה בבקשה עבור אזרחי מדינת ישראל ששומעים אותנו.

יבגני מרזון: המסר הוא בעיקר לאזרחים שחושבים שיש להם קורונה, עליהם לפנות לרופאי המשפחה.

יבגני מרזון: אני חושב שהכול מתחיל - - -

עידית סילמן: מה עושים עם זה אחר כך?

עידית סילמן: זה יותר חשוב.

עידית סילמן: מה עושים חברים שיושבים פה וסובלים מתסמינים מאוד קשים?

יבגני מרזון: התסמינים באמת קשים ושונים.

יבגני מרזון: אין איבר בגוף שלא יכול להיפגע מקורונה.

יבגני מרזון: אנחנו מבינים שיש איזשהו תהליך דלקתי בתוך מערכת העצבים, אבל זה עדיין בגדר השערה.

יבגני מרזון: לדעתי האישית, אני לא חושב שיכולה להיות התמחות מסוימת לקורונה.

יבגני מרזון: אני חושב שהכול צריך להתחיל אצל רופא משפחה ולפי הסימפטומים שקיימים הרופא צריך להפנות לרופא יועץ ולהמשיך לטפל.

יבגני מרזון: אם מדובר בתסמינים נשימתיים זה צריך להיות רופא פולמונולוג.

יבגני מרזון: אם מדובר בכאבים בחזה או עייפות, צריך לעשות קודם כל בירור קרדיאלי ואם הוא לא גילה שיש בעיה זה צריך להמשיך בתחום של - - אני כבר דיברתי עם עוזאל ואני מזמין אותו למרפאה שלי.

יבגני מרזון: כרגע קשה לי מאוד להגיד האם צריכה להיות התמחות מסוימת שתתעסק רק בלונג קוביד.

יבגני מרזון: אני חושב שהמאמץ העליון של המדינה, של קופות החולים ושל משרד הבריאות צריך להיות קודם כל במחקר כי באמת חסרים מחקרים.

יבגני מרזון: הוא צודק, אין מחקרים.

יבגני מרזון: אנחנו צריכים לאסוף את הנתונים.

עידית סילמן: אם אין נתונים אנחנו לא יודעים מה רמת התחלואה ואיך לטפל בה.

עידית סילמן: אנחנו גם לא פותחים מוקדי טיפול.

יבגני מרזון: לכן צריך להיות מאמץ בביצוע מחקרים.

עידית סילמן: משרד הבריאות, מה קורה באשר לביצוע - - פרופסור בשארה, הוא מציין שצריך להיות מאמץ גם לגבי ביצוע מחקרים, גם לגבי נתונים בנושא הזה וגם לגבי מה עושים עם זה בסוף, הלכה למעשה.

בשארה בשאראת: אני יכול להגיד שכל יומיים יש מאמר חדש.

בשארה בשאראת: יש הרבה מחקרים בעולם.

בשארה בשאראת: יש גם מחקרים על תרופות, אפילו כבר בשלב שלישי.

בשארה בשאראת: בינתיים זה סוד, לא מגלים איזו תרופה, אבל יש מחקרים אפילו על תרופות שנמצאות בשלב השלישי של המחקר.

עידית סילמן: גם בישראל.

בשארה בשאראת: נכון.

בשארה בשאראת: אני רוצה להגיד שמחלת הלונג קוביד היא מחלה מורכבת אשר משתנה עם הזמן ומערבת את הגוף והנפש בתוכה, לכן אי אפשר למצוא מומחה מסוים לכל זה.

בשארה בשאראת: כמו שכבודו חושב, אנחנו חושבים שרופא המשפחה הוא הרופא שצריך להיות מיומן.

בשארה בשאראת: היום לא כולם מיומנים.

בשארה בשאראת: קודם כל, ההכרה במחלה.

בשארה בשאראת: עד לפני כמה חודשים גם רופאים אמרו שאין לונג קוביד, אנשים סתם מתלוננים.

בשארה בשאראת: אני חושב שהיום יש יותר ויותר הכרה שזה קיים.

בשארה בשאראת: הכי מרגיע את המטופל זה כשמאמינים לו.

בשארה בשאראת: כשאומרים למטופל שכל הבדיקות שלו תקינות, ובאמת כל הבדיקות תקינות, המטופל חושב שלא מאמינים לו.

בשארה בשאראת: דווקא אם כל הבדיקות תקינות זו הוכחה שיש לו לונג קוביד, כי עדיין יש לו תסמינים.

בשארה בשאראת: לכן ההכרה, ההכלה והחמלה שיש בידי הרופאים היום יכולה לעזור הרבה מעבר לתרופות שנגלה בעתיד.

בשארה בשאראת: לכן אנחנו חושבים שקודם כל רופאי המשפחה צריכים לקבל את ההדרכה.

בשארה בשאראת: מבחינת משרד הבריאות והמועצות הלאומיות, כבר בספטמבר 2011 הייתה וועדה בין מועצתית שהגישה דוח והנחיות שהופצו לרופאים, גם בבתי חולים וגם בקהילה.

בשארה בשאראת: אחר כך היה דיון במועצה הלאומית לבריאות בקהילה.

בשארה בשאראת: היום שותפים משרד הבריאות, קופות החולים ובתי החולים, וגם שם דיברנו על ההנחיות.

בשארה בשאראת: חלק מהקופות הוציאו הנחיות.

בשארה בשאראת: היום שמענו מלאומית שיש אפילו מערכת למידה של הרופאים על לונג קוביד.

בשארה בשאראת: יכול להיות שפה ושם רופאי משפחה עדיין לא מבינים את זה מספיק.

בשארה בשאראת: תודה לתקשורת שהעלתה את זה על סדר היום.

בשארה בשאראת: תודה לוועדה וליושבת ראש הוועדה שהעלתה את זה.

בשארה בשאראת: עד עכשיו כולם ניסו להסתיר את זה כי אנחנו מטפלים בקורונה ומניעה של מחלות וחיסונים, אז בואו נחכה לזה.

בשארה בשאראת: התסמינים מאוד דומים לתסמינים שהיו בזמן המחלה, זה נכון.

בשארה בשאראת: המחלה עצמה או התסמינים, שכיחותם עולה עם הקושי של המחלה.

בשארה בשאראת: זאת אומרת שבין מאושפזים בטיפול נמרץ, כמעט 70% יפתחו את המחלה.

בשארה בשאראת: אם למישהו היה קוצר נשימה בזמן המחלה, יש סיכוי שקוצר נשימה יהיה גם תסמין של פוסט קורונה.

בשארה בשאראת: זאת אומרת שיש דמיון בין התסמינים.

בשארה בשאראת: זה מקל על רופאי המשפחה להגיע לאבחנה נכונה.

בשארה בשאראת: חלק מהמקרים צריכים המשך בירור בבית חולים או במרפאות אחרות.

בשארה בשאראת: אגב, במכבי טיפלו במעל 2,000 חולים בתוך מכבי, רופאי משפחה שלמדו את הנושא.

בשארה בשאראת: היום יש מחלה חדשה, כולנו פותחים מאמרים ומתחילים ללמוד.

בשארה בשאראת: רופאי משפחה למדו איך לטפל ואיך לגשת.

בשארה בשאראת: במכבי יש מרפאה מצוינת של לונג קוביד.

עידית סילמן: מה המרפאה?

עידית סילמן: היא כוללת את כל האנשים?

בשארה בשאראת: כן, חלקם עשו את זה דרך רופאי המשפחה בזום.

בשארה בשאראת: זו מרפאה מרכזית של מכבי.

בשארה בשאראת: יש טיפולים ויש שיקום.

בשארה בשאראת: אמרנו שזה מערב גוף ונפש, אז יש טיפול אנטי דיכאוני שעזר מאוד להרבה חולים.

בשארה בשאראת: יש להם ניסיון.

בשארה בשאראת: יש גם שיקום, פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וטיפול פסיכולוגי.

בשארה בשאראת: זאת אומרת שיש הרבה מה לעשות עבור המטופלים האלה עד שתהיה לנו תרופה.

בשארה בשאראת: יש תוספי ויטמינים, יש כל מיני תוספי מזון שיכולים לעזור ויש ניסיון של הרבה רופאים שזה עוזר.

בשארה בשאראת: לכן ההכרה והדרכת רופאי המשפחה מאוד חשובים.

בשארה בשאראת: עד עכשיו ניתנו המון הרצאות לרופאי משפחה והנחיות הועברו לרופאי המשפחה.

בשארה בשאראת: אנחנו מתכננים יחד עם וועדת האיכות של ההסתדרות הרפואית להכין הנחיות קליניות מעודכנות, כי המחלה משתנה ודברים משתנים.

בשארה בשאראת: אני מקווה שעד ספטמבר יהיו לנו הנחיות מעודכנות שניתן להעביר אותן לרופאי המשפחה ולאחרים.

בשארה בשאראת: שותפים גם יושבי ראש איגודים.

בשארה בשאראת: בספטמבר אנחנו מתכננים כנס גדול של משרד הבריאות וכל מערכת הבריאות.

בשארה בשאראת: נביא את כל המחקרים מהעולם והארץ ונדון בהם.

בשארה בשאראת: אולי מתוך זה ייצאו יותר הנחיות לרופאי המשפחה והבנה של רופאי המשפחה שזה תפקידם.

בשארה בשאראת: אף אחד לא יכול לעשות את זה יותר טוב מרופאי המשפחה, גם אם חלקם עוד לא הודרכו ועוד לא יודעים איך להתמודד.

בשארה בשאראת: זה מה שאנחנו מאמינים במשרד הבריאות ועל זה אנחנו עובדים קשה.

בשארה בשאראת: אנחנו מבקשים מקופות החולים לפתוח מרפאות, אני אומר את זה כאן.

בשארה בשאראת: אי אפשר להטיל את זה רק על בתי החולים.

בשארה בשאראת: אנחנו מדברים על עשרות אלפים, בתי חולים לא יכולים לעמוד בזה.

עידית סילמן: בוודאי, החיבור צריך להיות לקהילה, אבל השאלה היא האם יש מענה בקהילה.

בשארה בשאראת: המטרה של המרפאות בקהילה זה לא רק לטפל בחולים, אלא להדריך את רופאי המשפחה גם בזום וגם בהנחיות כיצד לטפל בחולים שלהן.

עוזאל ותיק: יושב ראש הוועדה, דיברת על הסברה.

עוזאל ותיק: אני צריך לומר שלפחות פעם-פעמיים בשבוע כאשר אני חוזר מהעבודה אני צריך לעצור בדרך 3-4 פעמים כי אני לא מסוגל להמשיך לנהוג בגלל הסחרחורות.

עוזאל ותיק: אם לא הייתי מגיעה לוועדה לא הייתי יודע שיש רופא מצוין שמטפל בדברים כאלה ממש כמה דקות מהבית שלי.

עידית סילמן: זה בדיוק מה שאני אומרת.

עידית סילמן: ורד יששכר, בבקשה.

ורד יששכר: שלום לכולם, שמי ורד, אני אימא לשלושה ילדים.

ורד יששכר: נמצא איתנו כאן נדב, בן זוגי, המלווה והתומך שלי כל תרופת המחלה.

ורד יששכר: אני מרפאה בעיסוק ועובדת בחינוך מיוחד עם ילדים עם אוטיזם.

ורד יששכר: אני נדבקתי בעבודה.

ורד יששכר: אני מאוד שמחה שמקבלי ההחלטות השאירו את המערכת פתוחה כשמהגפה השתוללה, אבל את התוצאות אני חווה עד היום.

ורד יששכר: אני חליתי בקורונה בצורה קלה מאוד ואיך שהמחלה הסתיימה, במשך שלושה חודשים לא יכולתי לצאת מהמיטה.

ורד יששכר: המחלה השאירה אותי מותשת, עם כאבי שרירים ופרקים חזקים מאוד ברגליים.

ורד יששכר: לא יכולתי ללכת אפילו בבית.

ורד יששכר: אחרי שלושה חודשים ראיתי איזשהו שיפור מסוים, אבל המצב הכרוני הזה נשאר איתי.

ורד יששכר: המחלה נשארת איתי.

ורד יששכר: אני סובלת מכאבים כל היום, כל שעה, בעמידה, בישיבה ובמנוחה.

ורד יששכר: אני כל הזמן חלשה כמו אחרי צום.

ורד יששכר: יש לי ירידה בקשב ובריכוז, אבל אני חושבת שזה בגלל הכאבים ולא בגלל פגיעה קוגניטיבית שחוויתי.

ורד יששכר: אחרי תקופה מאוד ארוכה הצלחתי לחזור לעבודה למספר שעות קטן מאוד.

ורד יששכר: מבחינתי זה מאבק יום יומי לצאת מהמיטה.

ורד יששכר: אני מנסה לשמר איזשהו איזון מאוד עדין מבחינת תנועה ומנוחה כדי שאני אצליח להיות אימא מתפקדת ברמה מסוימת.

ורד יששכר: אפילו הפעולות השגרתיות, היום-יומיות, הן מאמץ אדיר בשבילי.

ורד יששכר: כל התפקוד והטיפול בילדים מוטל על בעלי.

ורד יששכר: אחד הקשיים הוא שהמחלה הזו שקופה.

ורד יששכר: הרבה אנשים שפוגשים אותי אומרים לי: את נראית מעולה, איך יכול להיות שאת סובלת כל כך, את כזאת מקסימה בעבודה.

ורד יששכר: זה אמיתי?

ורד יששכר: אומרים לי שאני נראית טוב, אז זה כבר עבר לי.

ורד יששכר: כשאני מסבירה שזה לא עבר לי, זה כואב מאוד, אני לא מתפקדת, אני מרגישה אשמה, בושה ובדידות.

ורד יששכר: כשפניתי לטיפול במחלה אצל רופא המשפחה, פניתי אליו שוב ושוב, בהתחלה הוא אמר לי: תקשיבי, זה פוסט קורונה, אין מה לעשות עם זה, אני לא יודע מה זה אבל זה יעבור.

ורד יששכר: זה גם במין תחושה כזאת שיש לו דברים יותר דחופים על סדר היום.

ורד יששכר: את סתם מתלוננת.

ורד יששכר: חזרתי שוב ושוב, ביקשתי מיוזמתי בדיקות דם שהראו תופעות אוטואימוניות.

ורד יששכר: הייתי משוכנעת שזה בטח איזו זאבת או מחלה, שהתפרץ לי משהו בעקבות הקורונה.

ורד יששכר: פניתי לראומטולוגים, עשיתי בירור מאוד יסודי והם שללו כל דבר אחר.

ורד יששכר: הם שללו פיברומיאלגיה והמון מחלות.

ורד יששכר: עשיתי ממש בירור אבחנתי מקיף כי חשבתי שהכיוון הוא אבחנה מבדלת, שלא יכול להיות שכל הסבל הזה הוא פוסט קורונה.

ורד יששכר: מומחה אחר מומחה בעין כרם אמרו לי לא, זה פוסט קורונה.

ורד יששכר: ביקשתי גם הפניה למרפאת פוסט קורונה.

ורד יששכר: בהתחלה הלכתי לעין כרם.

ורד יששכר: עבור כל מומחה כזה מדובר בחודשים של המתנה בתור, הם לא נגישים.

ורד יששכר: אתה פוגש אותם פעם אחת ואין אפשרות לחזור אליהם.

עידית סילמן: איפה את גרה?

ורד יששכר: בירושלים.

ורד יששכר: הלכתי לבית חולים הדסה עין כרם, למרפאת פוסט קורונה.

ורד יששכר: אחרי חצי שנה של המתנה סוף סוף הגעתי למרפאה שיכולה לתת לי מענה.

ורד יששכר: הם אמרו לי שאין לי בעיה בריאות.

ורד יששכר: אני לא חשבתי שיש לי בעיה בריאות.

ורד יששכר: הם אמרו לי שהם מטפלים רק בריאות.

עידית סילמן: מה את עושה היום עם המצב שלך?

ורד יששכר: מה שאני עושה היום זה מנסה לעבוד יומיים לשעות ספורות, ואז יום אחד לא לזוז בכלל.

עידית סילמן: יש מישהו שמגבה את זה מבחינת ביטוח לאומי?

ורד יששכר: כן.

ורד יששכר: מי שהושיט לי יד ואני חושבת שפניתי אליו רק כי אני מרפאה בעיסוק, זה היה רופא תעסוקתי.

ורד יששכר: אחד הדברים שעזרו לי, כמו שאתה אמרת, זה שהוא הראה אמפתיה, הוא נתן תיקוף למצב שלי, הוא האמין לי ובי.

ורד יששכר: הוא ישב איתי ואמר לי בואי נחשוב, בואי נבנה לך תוכנית.

ורד יששכר: זה היה כשלא יכולתי לצאת מהמיטה.

ורד יששכר: אמרתי לו שאני לא יכולה והוא אמר לי שאני חייבת לצאת, אני חייבת לעמוד על הרגליים.

ורד יששכר: אנחנו נבנה לך תוכנית לאט-לאט.

ורד יששכר: הוא עבד יחד עם עובדת סוציאלית תעסוקתית שליוותה אותי ועזרה לי במיצוי זכויות מול ביטוח לאומי.

ורד יששכר: ביטוח לאומי הכיר בי כנכה, כנפגעת עבודה.

ורד יששכר: אני חושבת שאם לא השניים האלה, דוקטור בנימין קוטוק הרופא התעסוקתי והעובדת הסוציאלית שרון קסלסי, אני חושבת שבאמת היה לי מאוד קשה לעמוד על הרגליים היום ולתפקד.

ורד יששכר: הם לא ריפאו את המחלה, אבל הם נתנו לי כוח.

ורד יששכר: לגבי מה שנאמר כאן על הפנייה לרופא המשפחה, אם היה מקום שאפשר היה לפנות אליו, שהיה לו את המידע לגבי תוספי מזון שאף אחד לא ידע להגיד לי, לגבי איזשהו מערך שמתכלל כמה מקצועות יחד.

ורד יששכר: נכון, התסמינים הם שונים, אבל כמה מקצועות כן יכולים לענות על הרבה מאוד תסמינים בבת אחת.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: נמצאת איתנו בזום כנרת כהן בן חמו, אנחנו ממש נצטרך שתי דקות לדבר הזה ולא מעבר.

עידית סילמן: יש עוד שתי דקות למוריה המן שנמצאת בזום.

בשארה בשאראת: אני אשמח להשתמש בהקלטות האלה בכנס הבא של רופאי המשפחה.

עידית סילמן: בבקשה, הכל נמצא כאן והכל משודר גם בלייב.

עידית סילמן: אנחנו נשמח.

עידית סילמן: אני חושבת שהכנס שלכם, רופאי המשפחה, כדאי לכם להזמין את האנשים האלה פיזית כדי שהם ידברו.

עידית סילמן: מוריה הלמן, בבקשה.

עידית סילמן: קראנו את הפוסטים שלה ודברים שהיא כתבה בנושא.

מוריה הלמן: תודה רבה.

מוריה הלמן: אני רוצה קודם כל להודות ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת סילמן, על הפורום החשוב הזה.

מוריה הלמן: אני קצת מתרגשת, סליחה.

מוריה הלמן: נמצאת איתנו גם פרופסור - - מרפא בעיסוק.

מוריה הלמן: כמחלימים, מאוד קשה לנו עם המושג מחלים.

מוריה הלמן: אנחנו לא מחלימים, אנחנו מתמודדים.

מוריה הלמן: תהליך ההחלמה הזה הוא מאוד ארוך ומתיש.

מוריה הלמן: אני יכולה להעיד על עצמי שנדבקתי עוד לפני שמישהו בכלל שמע על החיסונים, ביולי 2020, ערב תחילת הסגר השני.

מוריה הלמן: אני קלינאית תקשורת והיום אני לא עוסקת במקצוע.

מוריה הלמן: יש לי בעיות ריכוז קשות ובעיות שליפה מאוד קשות.

מוריה הלמן: הריאות שלי אמנם לא מראות שום דבר בבדיקות אובייקטיביות, אבל אני לא מסוגלת לדבר ברצף בוקר שלם בקליניקה ולעבוד.

מוריה הלמן: בסוף הכלי שלי זה הקול שלי.

מוריה הלמן: היום אני לא יכולה לא בגלל בעיות שליפה ודיבור ולא בגלל בעיות קול.

מוריה הלמן: אני נמצאת כאן היום לא בתור הוועד המנהל של קלינאיות התקשורת בו אני חברה, אלא כחברת פורום מחלימים.

מוריה הלמן: גם מהעמדה המקצועית אני יכולה להגיד שהנזקים של לונג קוביד שפחות עלו כאן היום בשעתיים האחרונות, מעבר לנזקים הפיזיים הם הנזקים הקוגניטיביים.

עידית סילמן: יש לך בעיות בזיכרון ובשליפה?

מוריה הלמן: יש לי בעיות חמורות בשליפה.

מוריה הלמן: בעבר היו לי גם בעיות דקדוקיות קשות, הייתי משבשת משפטים.

עידית סילמן: אגב, בעיות בשליפה אלה תלונות שאנחנו מקבלים המון.

עידית סילמן: בעיות בשליפה ובעיות בזיכרון.

עידית סילמן: יש אנשים שחושבים שזה אולי מהחיסון, אין לי מושג.

עידית סילמן: צריך לשים לב לדבר הזה.

מוריה הלמן: לא, הרבה לפני החיסון.

מוריה הלמן: שלא נדבר על זה שגם כשהיה חיסון לקח המון זמן עד שנתנו לנו כמחלימים להתחסן.

מוריה הלמן: היינו בתחתית סדר העדיפויות.

מוריה הלמן: אני באופן אישי הייתי בהיריון, ולכן אף אחד לא הסתכל עליי כמחלימה.

מוריה הלמן: כל הזמן אמרו לי שצריך אבחנה מבדלת, כמעט כל מה שאת מתארת יכול להיות קשור גם להיריון.

מוריה הלמן: זה היה ההיריון השישי שלי, בגיל 35, ההיריון הקשה בחיי.

מוריה הלמן: ביליתי קרוב ל-9 חודשים בשכיבה על הספה, לא עבדתי בכלל.

מוריה הלמן: המנהלת שלי בעבודה הוציאה אותי לחל"ת, לשמחתי, וזה מה שהחזיק אותנו.

מוריה הלמן: למקצוע לא חזרתי.

מוריה הלמן: הבת שלי היום בת שנה, עבר הרבה זמן מאז.

מוריה הלמן: כאמור, אני לא עוסקת במקצוע.

מוריה הלמן: מי שדיברה לפני אמרה שהיא הוכרה כנפגעת עבודה.

מוריה הלמן: מי שלא נדבק בעבודה לא מקבל הכרה כנפגע עבודה.

מוריה הלמן: לא נבדקים רק בעבודה, אפשר להידבק במפגש משפחתי, במסיבה שכונתית כמו שקרה לחברה מאוד טובה שלי שלא יכלה להיות כאן היום וסובלת מאוד.

מוריה הלמן: היא אובחנה לפני שנה וחצי עם פיברומיאלגיה אחרי מאבקים ברופאי משפחה ובכל רופא אחר שהיא פגשה.

מוריה הלמן: גם היא הייתה במרפאת מחלימים בעין כרם.

מוריה הלמן: הלכנו יחד, אותי לא רצו לקבל כי הייתי בהיריון ואמרו לי שזו אבחנה מבדלת, זה לא רלוונטי ושאחזור אחרי הלידה.

מוריה הלמן: אותה כן קיבלו.

מוריה הלמן: כל הבדיקות היו תקינות, שום דבר לא נראה בבדיקות הקליניות ושלחו אותה הביתה.

מוריה הלמן: חשוב לומר שאני, היא ומחלימים רבים עברנו את המחלה עצמה, את השלב האקוטי לא בצורה מאוד קלה.

מוריה הלמן: היא עד היום מחוברת למחולל חמצן בבית, אני הייתי מחוברת לחמצן בבית כשלושה חודשים.

מוריה הלמן: לא אשפזו אותנו כי המחלקות היו מלאות.

מוריה הלמן: עם טיפה חמצן במחלקה הסטורציה כבר עלתה, אז פשוט שלחו אותנו הביתה ולא הכניסו אותי אפילו.

מוריה הלמן: זה היה במיון באיכילוב.

מוריה הלמן: עד היום היא מתמודדת עם קושי לקבל החזר על נסיעה באמבולנס - - -

עידית סילמן: אוקי.

עידית סילמן: איפה את מטופלת היום?

מוריה הלמן: אני לא מטופלת בכלל.

עידית סילמן: למה?

מוריה הלמן: כי מעולם לא הסכימו לקבל אותי במרפאת מחלימים.

מוריה הלמן: אחרי הלידה אמרו לי שעמוס ואין תורים.

עידית סילמן: באיזו קופת חולים את?

מוריה הלמן: אני בקופת חולים לאומית.

מוריה הלמן: פניתי בזמנו גם לעין כרם ולבלינסון ולא רצו לקבל אותי.

בשארה בשאראת: יש לנו נציג של קופת החולים עכשיו.

עידית סילמן: איפה את גרה?

מוריה הלמן: אני גרה בתל מונד.

מוריה הלמן: שוב, זה פחות משנה.

מוריה הלמן: יש מחלימים שלא מקבלים מענה.

מוריה הלמן: אני חברה בפורום מחלימים, אנחנו פעילים ברשת ומתעדכנים אחד מהשני.

עידית סילמן: אז בואי נעשה ככה.

עידית סילמן: דוקטור בשארה, אם זה באמת חשוב, אנחנו נשמח לארגן עם פורום המחלימים כינוס גדול - - -

בשארה בשאראת: פורום מחלימים שטרם החלימו.

בשארה בשאראת: להגיד מחלימים זו טעות.

מוריה הלמן: אגב, אנחנו קוראים לעצמנו מחלימים כי זה השם שהמדינה נותנת לנו.

מוריה הלמן: אנחנו מתמודדים עם פוסט קורונה.

בשארה בשאראת: למרפאות קוראים מרפאות מחלימים, אבל הם לא החלימו.

בשארה בשאראת: הם כבר לא מדביקים.

עידית סילמן: אה יודע מה?

עידית סילמן: נביא נציגים של קופות החולים.

עידית סילמן: לי נורא מפריע שאין פה נציגים של כל ארבעת הקופות, על כל מרפאות המחלימים.

עידית סילמן: האמת, האם זה משופה על ידי המשרד?

עידית סילמן: האם המשרד מבין שצריך להשקיע משאבים במרפאות מחלימים?

עידית סילמן: מבחינת האוצר, אני לא יודעת אם זה יושב - - גאיה, יש תקצוב אוצרי למרפאות מחלימים?

עידית סילמן: זה משהו שנקלח בחשבון?

גאיה עופר: יש תמיכה לקופות החולים לאורך כל תקופת הקורונה מידי חודש, שנועדה למענה - - -

עידית סילמן: סליחה?

גאיה עופר: תמיכה כספית שנועדה למענה בהרחבת הטיפול במרפאה, כלומר מעבר למענה נקודתי למבצע חיסונים או לפריסת בדיקות קורונה, מעבדות דיגום והמאמצים האלה שמכוונים למאמץ הלאומי.

גאיה עופר: אנחנו כמובן רואים והקופות רואות עלייה בכמות הביקורים אצל רופא משפחה ואצל רופאים מומחים.

גאיה עופר: דיברו פה על התפתחות השירות ועל זה שהרבה מהמרפאות נותנות את הייעוץ בצורה דיגיטלית מרחוק.

גאיה עופר: הפיתוח של כל התשתיות האלה ושעות הרופא המוגברות, הן נתמכות ומתוקצבות מידי חודש.

עידית סילמן: אוקי.

יבגני מרזון: אבל אין מבחן תמיכה מיועד.

עידית סילמן: כשזה לא צבוע זה לא צבוע.

עידית סילמן: בסוף זה הולך לסטיקים של האנטיגן.

בשארה בשאראת: אבל החולים קיימים.

עידית סילמן: ברור שהם קיימים.

בשארה בשאראת: מעל 1,000 אושפזו בגלל לונג קוביד בשנה וחצי האחרונות.

עידית סילמן: אנחנו עדיין טרם קיבלנו - - -

מוריה הלמן: אנחנו לא צריכים אשפוז, אנחנו צריכים טיפול.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: יש כאלה שגם מגיעים לאשפוז ויש כאלה שצריכים טיפול בקהילה, הכל עולה כסף.

עידית סילמן: משרד הבריאות, לכם יש מעקב אחר כמה מרפאות מחלימים יש היום בקהילה?

בשארה בשאראת: יש לנו ואין מספיק.

בשארה בשאראת: יש כמה, אבל לא מספיק.

בשארה בשאראת: בכללית אין אף מרפאת מחלימים.

עידית סילמן: כללית עם 5.4 מיליון מבוטחים, היא הקופה הגדולה במדינה.

עידית סילמן: אם אין מרפאות מחלימים שם, זה אומר ש-50% מאזרחי מדינת ישראל מראש לא מכוסים.

בשארה בשאראת: אמרתי את זה ואני אומר עוד פעם שאנחנו קוראים לקופות החולים לפתוח מרפאות מחלימים.

עידית סילמן: אבל מה זה פונים?

עידית סילמן: יש פה הנחיה.

בשארה בשאראת: אנחנו לא יכולים לחייב.

עידית סילמן: בטח שאפשר, מה זאת אומרת?

עידית סילמן: יש תקצוב אוצרי, יש מבחני תמיכה שצריך לעשות.

עידית סילמן: צריך לשנות את כל ההסתכלות על המערכת ולחייב.

עידית סילמן: כמו שאתם מחייבים אותם לתת דברים אחרים, אתם יכולים לחייב גם לפתוח מרפאות מחלימים ולהגיד שמי שלא פותח מרפאות מחלימים ייקנס אחר כך בדברים מסוימים אחרים.

עידית סילמן: לא יכול להיות שיושבים כאן כל כך הרבה מחלימים שאין להם מענה והם אפילו לא יודעים מה לעשות עם זה.

עידית סילמן: אגב, מה עושים עם הטעם המתכתי הזה בפה?

עידית סילמן: למישהו יש איזשהו רעיון?

עידית סילמן: מציעים משהו?

עידית סילמן: אני אגיד לכם את האמת, יש לכם ארגונים מדהימים כמו מדעת והרבה אחרים.

עידית סילמן: תכף מיטל תדבר ותציג שיש להם הרבה המלצות שהם אוספים מהשטח, מרופאים ואנשים, הם אוספים את הנתונים.

עידית סילמן: אני חושבת שכדאי לעשות את החיבור הזה.

עידית סילמן: אם צריך, יעקב, בואו נארגן משהו של משרד הבריאות והמחלימים יחד, משהו גדול יותר ורחב יותר להיכרות עם התופעה.

עידית סילמן: תעלו כאן את המחקרים.

עידית סילמן: קופות החולים יידרשו להראות את העבודה שלהן.

עידית סילמן: עד אז אולי כללית כבר תפתח מרפאות מחלימים וקופות חולים אחרות יציגו.

עידית סילמן: עצם העובדה שאתה אומר שאין או שאולי יש - - -

בשארה בשאראת: אין מספיק.

עידית סילמן: זו בעיה.

עידית סילמן: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: קודם כל אני רוצה להודות לך על חריצותך בהפעלת הוועדה הזאת.

עידית סילמן: תדע לך שיותר מידי, אני לא נושמת.

אורי מקלב: אני לא יכול לתת לך את המינון, אבל את עושה עבודה, נוגעת בכל הנושאים ומגיעה גם לנושאים שאולי אי אפשר להגיע אליהם אם לא מתמידים בוועדות ובסבלנות מגיעים גם לאותם אנשים שחלו בלונג קוביד.

אורי מקלב: אני גם מבקש להיות פה עבורם.

אורי מקלב: הם סובלים מאוד הרבה אבל לא מחשיבים אותם, באיזשהו מקום מתעלמים מהם ומתנכרים להם.

אורי מקלב: יש לך לונג קוביד, אז מה?

אורי מקלב: אלה אנשים שסובלים סבל גדול מאוד.

אורי מקלב: אם זה היה משהו ברפואה רגילה, כבר היו מטפלים בסבל כזה.

אורי מקלב: בגלל שזה תוצאה של הקורונה אז זה בסדר.

אורי מקלב: למה?

אורי מקלב: הם סובלים.

אורי מקלב: יש אנשים שבאים ופונים, אנשים שכשהם נמצאים בסביבת אוכל מרגישים בפח אשפה.

אורי מקלב: הם בורחים מהריח ויורדים במשקל באופן דרמטי.

אורי מקלב: אנשים מתעלפים או מאבדים את הכרתם, הם מאבדים את הביטחון ללכת.

אורי מקלב: הוא לא יכול להחזיק את עצמו, הוא נופל על הרצפה כי הרגליים לא נושאות אותו.

אורי מקלב: יש תופעות משונות עליהן אתם בוודאי יודעים.

אורי מקלב: אני לא יודע מה קורה בעולם.

אורי מקלב: גברתי יושבת הראש, נגעת בנקודה של הריפוי.

אורי מקלב: מה עם הכרה שלהם כנפגעים?

אורי מקלב: כנפגעי עבודה וכנכות זמנית.

אורי מקלב: האנשים האלה לא הולכים לעבודה או שצמצמו את היקפה ויש להם עלויות הרבה יותר גדולות.

עידית סילמן: אפשר להזמין נציג של ביטוח לאומי?

עידית סילמן: הם צריכים להיות בתוך דיון כזה.

אורי מקלב: אם אנחנו רואים שזה מתמשך, יש מה שנקרא נכות זמנית.

עידית סילמן: גאיה, מבחינת ביטוח לאומי אין איזושהי שיפוי לאנשים האלה בתקופה הזאת.

גאיה עופר: אני צריכה לבדוק את זה.

גאיה עופר: אני אבדוק אם הם זכאים לנכות זמנית.

עידית סילמן: אולי צריך ליצור את זה.

אורי מקלב: צריך ליזום ישיבה עם הביטוח הלאומי והגופים המקצועיים.

אורי מקלב: אתם יודעים מה התופעות, זה הרי לא דמיון.

אורי מקלב: הדברים האלה נכונים.

עידית סילמן: הם הביאו מחקרים והראו את זה.

אורי מקלב: זה גם בעולם, אתם מכירים את זה.

אורי מקלב: הם באים לרופא והוא אומר שהבדיקות בסדר, הוא מרים ידיים.

בשארה בשאראת: אנחנו רוצים לשנות את הגישה של הרופא, לא להגיד אני חסר אונים.

בשארה בשאראת: אני איתך.

עידית סילמן: אבל לרופא יש מה להציע?

בשארה בשאראת: לכן אנחנו עושים קורסי הדרכה, אבל לא הגענו לכל 6,000 רופאי המשפחה.

עידית סילמן: אפשר בקלות להגיע אליהם.

עידית סילמן: עושים כמה כינוסים, כל אחד בהתאם ל - - -

בשארה בשאראת: אני חושב שלרופאי משפחה - - -

אורי מקלב: אם תבקשי ממשרד הבריאות ליזום את המפגש הזה - - -

עידית סילמן: כן, אנחנו נעשה את זה יחד.

אורי מקלב: אני חושב שזה יכול להוביל ל - - -

עידית סילמן: בסדר גמור.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מבקשת גם להתייחס.

עידית סילמן: חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גברתי יושבת הראש, תודה על הדיון החשוב הזה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: חשוב לשתף את הציבור והאזרחים שיידעו מה התסמינים, איך מטפלים בזה ומה הזכויות שלהם כדי שיקבלו טיפול וליווי רפואי ראוי ומתאים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להודות לדוקטור בשארה על מה שציינת לגבי זה שהדרכת רופאי המשפחה היא קריטית וחשובה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אם רופאי משפחה לא יקבלו הדרכה והכשרה לא נוכל להתקדם.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כל קופה צריכה להוסיף ברשימת האבחנות את האבחנה של לונג קוביד או פוסט קוביד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: משרד הבריאות אמור לבדוק ולפקח שזה כן נעשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אם לא יהיה פיקוח של משרד הבריאות על הדבר הזה אנחנו לא נתקדם.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני גם מציעה שכל קופת חולים תיזום סקר בקרב המטופלים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני לא יודעת אם זה נעשה או לא נעשה - - -

יבגני מרזון: אנחנו עשינו את זה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז אנחנו כוועדת בריאות מבקשים להיחשף - - גברתי יושבת הראש, לקיים דיון המשך ולבקש מקופות החולים - - -

יבגני מרזון: אני יכול להציג את הנתונים של הסקר היזום שעשינו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני עוד אמשיך, זו המלצה להבא.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כמובן פנייה למשרד הבריאות להקדיש ולהפנות תקציבים ייעודיים לקופות החולים על מנת שיבצעו את הסקרים ויעשו את העבודה כמו שצריך.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בלי קופות חולים ורפואה בקהילה אי אפשר להתקדם.

עידית סילמן: אוקי, תודה.

עידית סילמן: מיטל מדעת, ממש בקצרה כי אין לנו ברירה.

עידית סילמן: אנחנו צריכים לנעול כאן

עידית סילמן: ב-11:00 ואנחנו רוצים להספיק עוד כמה דברים.

מיטל סלמור: בסדר גמור, אני אעשה את זה בקצרה.

מיטל סלמור: אני נמצאת כאן בכובע של חברת עמותת מדעת וגם חולה בלונג קוביד כבר עשרה חודשים.

מיטל סלמור: אני נושקת לגיל 40, מרגישה בת 90 ומטפלת בילדים קטנים.

מיטל סלמור: זה לא פשוט בכלל.

מיטל סלמור: אני כרגע נמצאת בחלון הזמנים של הריכוז שלי בין שעתיים לשלוש ביום על מנת שאני אוכל לעבוד.

מיטל סלמור: היום אני מבזבזת אותו כאן בזמן הוועדה עם כדור להפרעת קשב, רק כדי שאני אוכל להיות קצת ערנית ולא אשן כל היום, וכדי שאני אוכל גם להיות עם הילדים שלי בהמשך היום.

מיטל סלמור: עבור רוב האנשים הקורונה נגמרה, אין מסכות, אין חולים קשה, המתים כבר פחות מתים, אין סגרים והגבלות והמחלה היא צינון קל.

מיטל סלמור: מה זה בכלל לונג קוביד?

מיטל סלמור: רוב האנשים לא יודעים.

מיטל סלמור: עבורנו הקורונה ממש לא נגמרה, אנחנו תקועים.

מיטל סלמור: המקרה שלי נמשך כבר עשרה חודשים ואצל אחרים אף יותר.

מיטל סלמור: אין לנו תשובות והתחושה היא שאין גורמים מוסמכים שאפשר לשאול או להתייעץ איתם.

מיטל סלמור: אני שמחה לשמוע שיהיה יותר שיח עם רופאי המשפחה, זה כל כך חשוב כי גם לי נאמר כמו לאחרים שאין מה לעשות, תתמודדי, גם מרפאת מחלימים לא תעזור לך בסופו של דבר.

בשארה בשאראת: אני מתנצל בשמם.

מיטל סלמור: תודה רבה.

מיטל סלמור: מגיעה לנו תמיכה שיקומית ונפשית.

מיטל סלמור: אני לא יודעת אם כך תיראה שארית חיי.

מיטל סלמור: יכול להיות שכל החיים שלי הולכים להיראות ככה?

מיטל סלמור: אני מאוד מקווה שלא.

מיטל סלמור: אני רוצה להילחם עליהם ולדעת שלפחות ניסיתי להילחם על החיים שלי ולחזור למה שהייתי קודם, כי אני ממש לא מה שהייתי.

מיטל סלמור: אני חייבת לציין לגבי הנתונים שאני רואה בארצות הברית, באירופה ובריטניה, שם מוקמים מרכזים שיקומיים למחלימי קורונה כל הזמן.

מיטל סלמור: 66 כאלה דווחו רק בארצות הברית בחודש פברואר האחרון.

מיטל סלמור: כשאני ניגשת למידע בעברית, שפת האם שלי, באתר משרד הבריאות אין שום מידע.

מיטל סלמור: הם מפנים אותי ללכת לרופא המשפחה ולבחון דרכי טיפול.

מיטל סלמור: אין דרכי טיפול.

מיטל סלמור: בארצות הברית ובאירופה יש המון מידע.

מיטל סלמור: האיחוד האירופי יושב לגבי שיחות על איך אנשים יעבדו ויחזרו לעבודה ומה עושים עם מקומות העבודה.

מיטל סלמור: אתם יודעים למשל שרוב האנשים שעובדים בין גילאי 35-49 הם רוב האנשים שיש להם לונג קוביד?

מיטל סלמור: זאת בעיה רצינית.

מיטל סלמור: בארץ אני לא יודעת אפילו עם מי לדבר, בטח שלא עם ביטוח לאומי.

מיטל סלמור: אני עובדת עצמאית, זאת בעיה עבורי.

מיטל סלמור: אין לי איך להתפרנס כרגע וזה מאוד קשה.

מיטל סלמור: אנחנו בעמותת מדעת מבקשים ומבקשות לעורר את המודעות לחוסר המודעות העצומה שיש כאן.

מיטל סלמור: תסתכלו החוצה מה קורה בעולם, תצרו קשר עם השותפים שלכם בעולם.

מיטל סלמור: אנחנו לא מדינה מתפתחת, אנחנו מדינה מפותחת, מדינת הסטרטאפ וחדי הקרן ואין לנו מידע בסיסי.

עידית סילמן: משפט אחרון בבקשה.

מיטל סלמור: חשובה לנו הנגשת המידע לציבור הרחב לגבי הלונג קוביד, בשפה העברית, הערבית ושפות נוספות.

מיטל סלמור: כמובן הקמה של מרפאות מחלימים.

עידית סילמן: בכללי משרד הבריאות והקופות מחויבים להנגיש שפות.

מיטל סלמור: טוב לדעת.

מיטל סלמור: כמובן גם גישור על פערי הידע בין אנשי ונשות הרפואה, כי לפעמים הם פשוט לא יודעים להבין אחד את השנייה.

מיטל סלמור: תודה רבה.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: דוקטור גיא חושן, מנהל מרפאת המחלימים.

עידית סילמן: הם מבקשים שנסיים כי המליאה מתחילה ב-11:00.

עידית סילמן: אני אגיד לכם מה אנחנו נעשה.

עידית סילמן: בשבוע הבא נעשה כינוס מאוד גדול בנושא השפעת הקורונה והלונג קוביד כי אני רואה שיש כאן פערים עצומים.

עידית סילמן: לא יכול להיות שנציג של משרד הבריאות אומר שלכללית אין אפילו מרפאה אחת כשהיא חולשת על 5.4 מיליון מהתושבים של מדינת ישראל אשר הינם 50%.

בשארה בשאראת: יש לה בבתי החולים שלה, אין לה בקהילה.

עידית סילמן: בקהילה זה בעיה.

בשארה בשאראת: בבתי החולים של הכללית יש.

עידית סילמן: גיא, מה אתה אומר?

עידית סילמן: אתה עובד בבית חולים איכילוב.

גיא חושן: כן, אני אציג את עצמי.

גיא חושן: שמי דוקטור חושן ואני פנימאי ומומחה מחלות זיהומיות.

גיא חושן: אני מעורב בנושא הקורונה מתחילתו ומנהל מרפאת קורונה, מרפאה לסובלי קורונה.

גיא חושן: החל מאוגוסט 2020 ועד עכשיו ראינו במרפאה כ-750 אנשים, אני ראיתי את מרביתם.

גיא חושן: אני יכול להגיד לך שאת מקבלת פה תמונה לא כל כך מדויקת, ראשית כי חסר מידע.

גיא חושן: יש לנו בעיה קשה בהגדרות.

גיא חושן: מדברים פה על מרפאות קורונה.

גיא חושן: שמעת מאחת המחלימות שמרפאת קורונה בהדסה עין כרם היא מרפאה לבעיות ריאה.

גיא חושן: זו לא מרפאת קורונה, מרפאת קורונה חייבת להיות מרפאה מולטי-דיסציפלינרית.

גיא חושן: כאשר מתייחסים לדבר הזה שנקרא מרפאת קורונה, חייבים להגיד בדיוק מה זה.

גיא חושן: לדעתי זה המודל שקיים במדינות המתקדמות, וזה המודל שאנחנו חייבים לאמץ פה.

גיא חושן: אני בא מתוך בית חולים אבל זה לא אמור להיות התפקיד שלנו.

גיא חושן: לא אמורה להיות כזאת מרפאה בתוך בית חולים.

גיא חושן: אנחנו עושים את זה מתוך איזושהי תשוקה לנושא הזה ומתוך רצון לעזור באופן אישי.

גיא חושן: זה מופע של איש יחיד, אנחנו מופע של שני אנשים בכל בית החולים הענק הזה.

עידית סילמן: אבל זה לא תפקידכם.

גיא חושן: הגב של בית החולים מאחוריי כדי לתת את השירות המולטי-דיסציפלינרי.

גיא חושן: כשאני שומע את האנשים פה אני מרגיש את הפער העצום בין איפה שאני חי, עם ידע וניסיון שיש לי, לבין השירות שאנשים מקבלים בקהילה.

גיא חושן: זה מאוד נחמד לשמוע על תוכניות לימוד והדרכה לרופאים - - -

עידית סילמן: אנחנו כבר שנתיים ויותר בתוך זה.

גיא חושן: הפער גדול מאוד בין מה שרצוי לבין מה שמצוי.

עידית סילמן: אני מסכימה איתך.

עידית סילמן: אנחנו מסכמים את הדיון כי אנחנו חייבים לעלות.

עידית סילמן: תראו, בסופו של דבר דיברנו על מערכת החינוך שעדיין לא קיבלנו תשובה לגבי כל הנושא של האוורור.

עידית סילמן: נזמין גם אותם.

עידית סילמן: אנחנו צריכים לראות מדגם קבוע ומייצג של אזרחי מדינת ישראל.

עידית סילמן: זה צריך להיות ביחד עם הלמ"ס ומשרד הבריאות לגבי כל הנשאות, התסמינים, ההשפעות החברתיות והתעסוקתיות.

עידית סילמן: בסוף יש השפעות תעסוקתיות אדירות לאירוע הזה.

עידית סילמן: גם ניטור מגפות, לראות האם לכל וריאנט יש השלכות כאלה או אחרות.

עידית סילמן: אנחנו אפילו לא ממש יודעים.

בשארה בשאראת: רוב המחלקות על הדלתא בינתיים.

בשארה בשאראת: אין מספיק על האומיקרון.

עידית סילמן: צריך להרחיב את מרפאות הקורונה הכרונית למבוגרים וילדים בפריסה ארצית קבועה, שאנשים יידעו ושנפרסם את זה.

עידית סילמן: גם הכשרות לרופאים, לא יכול להיות שאי אפשר לרכז 6,000 רופאים לימי עיון מסודרים בנושא לונג קוביד.

עידית סילמן: גם שיפור ההסברה על הסיכונים של הקורונה לילדים ומבוגרים, ראינו את ההשלכות פה, בדגש על זיהוי מהיר של תסמינים שדורשים טיפול.

עידית סילמן: יש תסמינים קריטיים שדורשים טיפול.

עידית סילמן: לתגבר באופן קבוע את מערך בריאות הנפש כולל מענה מתאים, כי אנחנו יודעים שזה קריטי.

עידית סילמן: צריך למנות פרוייקטור הסברה או חיסונים לאומי, בדגש על חיסון הילדים שהולך לצאת עכשיו, למערכת החינוך, לטיפות החלב או מה שזה לא יהיה.

עידית סילמן: יש לנו עוד שלל המלצות אבל אנחנו ניתן אותן בדיון הארוך הבא.

עידית סילמן: נביא גם מחלימים שלא החלימו כמו המגפה שאחרי המגפה.

עידית סילמן: בעזרת השם בריאות לכולם.

עידית סילמן: הישיבה נעולה.