ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 267, 2022-06-14 00:00

מיכאל ביטון: שלום.

מיכאל ביטון: ממשיכים את דיוני ועדת הכלכלה היום.

מיכאל ביטון: התחלנו בהוקרה לאנשי המילואים ודיון על סוגיות שונות, שיפור היחס, הליווי והטיפול במערך המילואים.

מיכאל ביטון: כלל הכנסת עוסקת בנושא הזה, למדינת ישראל לא יהיה ביטחון ולא יהיה קיום אם לא יהיה לה כוח מילואים טוב, חזק.

מיכאל ביטון: זכינו לעשות מילואים עשרות שנים, זה כבוד לעשות מילואים.

מיכאל ביטון: אין אנשים יותר טובים מאנשי המילואים ולהיות ביחידת מילואים זאת חוויה וזאת קהילה, אבל המעשים שהכנסת והממשלה נדרשים לעשות עוד לפנינו.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים לנושא נוסף, שעוסק בהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - ביטול עסקת מכר מרחוק למתן שירותי תיירות בישראל), התשפ"ב-2022 של חבר הכנסת רון כץ, והצעת חוק דומה: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - ביטול עסקת מכר מרחוק למתן שירותי תיירות בישראל), התשפ"ב-2022, של חברי הכנסת לימור מגן תלם, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר, יוסי שיין ואלינה ברדץ' יאלוב.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת רון כץ ולימור מגן תלם, חבריי שנמצאים פה, יציגו את החוק ואחרי זה נשמע את גופי הממשלה השונים ואחרים בהתייחסות להצעת החוק הזאת.

מיכאל ביטון: רון, בבקשה.

רון כץ: תודה רבה, אדוני, ובוקר טוב.

רון כץ: החוק הזה בא לתקן מצב שמקובל בכל העולם, מצב שמאפשר לגופי התיירות, מציע למלונות, להציע חופשות במחירים זולים יותר באמצעות כלי שמקובל בכל העולם.

רון כץ: הכלי הזה אומר ודאות לעסקה.

רון כץ: מה זה אומר ודאות לעסקה?

רון כץ: זה אומר עסקה שאינה ניתנת לביטול.

רון כץ: ולמה זה טוב?

רון כץ: זה טוב כי גופי המלונות אומרים: כמו שאנחנו יודעים לעשות את זה לרשתות גדולות, לוועדי עובדים גדולים או לכל דבר כזה, אנחנו יודעים לתת את זה לאזרח הפרטי.

רון כץ: בשביל שנוכל לתת את זה לאזרח הפרטי אנחנו צריכים ודאות על התמורה.

רון כץ: מבדיקה שעשינו, גם באנגליה וגם במקומות אחרים בעולם, זה עובד, זה מוזיל את החופשות בין 15% למספרים הרבה יותר גבוהים – בכוונה אני נשאר על האחוזים שאנחנו יודעים בוודאות שזה יכול להוזיל את זה.

רון כץ: אין פה שום פגיעה בצרכן כי הצרכן בוחר, לא מבטלים לו את זכות הבחירה.

רון כץ: תעלה כנראה טענה לגבי זה שהמחיר עכשיו יהיה המחיר הגבוה.

רון כץ: יש פה איזושהי תיאוריה שדווקא בעלי העסקים ואלו שמניעים את הכלכלה הם תמיד אלה שמנסים לפגוע בצרכן.

רון כץ: אז אין להם שום אינטרס לפגוע בצרכן, אתם גם תשמעו אותם.

רון כץ: יש להם אינטרס שהצרכן ירוויח, ייהנה ויבוא אליהם כמה שיותר.

רון כץ: בשביל לעגן את זה וכדי לוודא שזה לא יקרה ביקשנו שזו תהיה הוראת שעה, ששרת הכלכלה תוכל להאריך אותה אחת לשנה או אחת לשנתיים, מה שהוועדה תחליט.

רון כץ: יהיו על זה מנגנוני פיקוח, נבקש אחת לשנה – או אם היו"ר יחשוב אחרת, אפילו אחת לחצי שנה – יבואו לוועדת הכלכלה ויציגו נתונים.

רון כץ: אבל הכי חשוב – ההצעה הזו תוזיל מיידית אמיתית את מחירי החופשות בארץ, בלי כל מיני חלומות ותוכניות גדולות.

רון כץ: חוק אופרטיבי, אמיתי, כלכלי, שמחר בבוקר יכול להיכנס לתוקף ולהוזיל מחירים לתושבים במדינת ישראל כי, לצערי, היום חופשות במדינת ישראל הן כמעט לעשירים בלבד.

רון כץ: את זה אנחנו חייבים לתקן, ואת זה אנחנו גם נתקן.

רון כץ: תודה, אדוני.

מיכאל ביטון: יש טענה הפוכה; אתה אומר שזה יוזיל ויש כאלה שאומרים שהמהלך הזה ייקר.

רון כץ: כבר הקדמתי, כי אני שומע שאנשים חושבים שאוטומטית כולם רוצים לרמות את כולם.

רון כץ: אני לא חושב ככה, אני בדעה הפוכה.

רון כץ: אני בא מהמקום האופטימי שלי, ואני רוצה להישאר אופטימי, ואני אומר שנשים גם מנגנונים לטפל בנושא הזה.

רון כץ: איך נטפל בנושא הזה?

רון כץ: זו תהיה הוראת שעה ששרת הכלכלה, שיש לה אינטרס לשמור על הצרכנים הישראלים, תוכל להאריך והנושא הזה יבוא לכלכלת הפיקוח.

רון כץ: אם נראה שהמחירים לא ירדו לא נמשיך עם זה, ואם המחירים ירדו אז נמשיך עם זה לעד.

מיכאל ביטון: ברמה של החקיקה, אנחנו צריכים למזג את שתי ההצעות הפרטיות להצעה אחת, אם זה מקובל עליכם, ולהצביע על זה בוועדה.

רון כץ: בהחלט.

רון כץ: לימור ואני שותפים.

מיכאל ביטון: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק, של רון כץ ושל קבוצת חברי הכנסת: לימור מגן תלם, יבגני סובה ואחרים לכדי הצעת חוק אחת?

מיכאל ביטון: מי מתנגד?

מיכאל ביטון: מי נמנע?

מיכאל ביטון: ההצעה אושרה.

מיכאל ביטון: בעד – פה אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכאל ביטון: המיזוג הושלם.

מיכאל ביטון: לימור מגן תלם, בבקשה.

לימור מגן תלם: תודה, אדוני היושב-ראש.

לימור מגן תלם: הצעת החוק שיזמתי מיטיבה עם הצרכן, מיטיבה עם האזרחים ומאפשרת להזמין את המלון, את עסקת הנופש במחיר זול יותר, חד-משמעית.

לימור מגן תלם: לראשונה תינתן לעוסקים בענף התיירות אפשרות להציע חבילה מוזלת, מלון מוזל – מה שיש בכל העולם.

לימור מגן תלם: אנחנו יושבים בוועדת הכלכלה כבר שנים ותמיד אומרים: מה שטוב באירופה טוב לנו – לגבי כל הרפורמה של היבוא.

לימור מגן תלם: מה שטוב בחו"ל, טוב לנו.

רון כץ: גם בארצות הברית.

לימור מגן תלם: כן, באירופה, בארצות הברית.

לימור מגן תלם: גם בסוגיה הזו אני אומרת שמה שטוב בחו"ל טוב לנו, ואם בכל העולם יש שתי חלופות תמיד – פעם אחת עם אפשרות ביטול ופעם אחת בלי אפשרות ביטול – אז גם בארץ שתהיה האפשרות הזו.

לימור מגן תלם: ברגע שצרכן יודע שיש לו ודאות והוא יודע שהוא נוסע לנופש, הוא מזמין את המלון הזה הרבה יותר זול.

לימור מגן תלם: זה אמור להוזיל משהו כמו 15%, שזה מאוד משמעותי.

לימור מגן תלם: לכן אני אומרת שהצעת החוק הזו טובה לשני הצדדים – לכל העוסקים בשירותי מלונאות זה ייתן ודאות, ברגע שמתבצעת הזמנה הם יודעים שההזמנה תצא לפועל, ומבחינת הצרכן, סוף-סוף תהיה לו אפשרות לשלם פחות על הזמנת מלון.

לימור מגן תלם: יש שני מנגנונים שחשבנו עליהם: מנגנון אחד אומר שאם בכל זאת יתגלה שלמרות שהוא רכש עסקה בלי אפשרות ביטול יש עסקה יותר זולה, תהיה אפשרות לבטל.

לימור מגן תלם: זו הוראת שעה שנבחן לאורך זמן.

לימור מגן תלם: גם אני מציעה שנגיע לוועדת הכלכלה, שנקבל דיווח לראות איך זה עובד, לראות שאין תלונות, לראות שהמחירים באמת ירדו, ומפה נתקדם.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יעקב מרגי, שיש לו דעה טיפה שונה, לפי מה שהבנתי.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: הפוך, באתי לחזק.

יעקב מרגי: בתקופת הקורונה הוועדה הזו נתנה סעד בחקיקה - - -

מיכאל ביטון: שמעתי הערת ביניים.

יעקב מרגי: לגבי המחירים, אני מלין על מחירי הנופש בארץ.

יעקב מרגי: ניצלתי את ההערה של חברת הכנסת מגן תלם, שאמרה שמה שטוב באירופה טוב לנו.

יעקב מרגי: המחירים של אירופה במלונות טובים לנו, אנחנו רוצים אותם גם בארץ.

יעקב מרגי: אני חושב שהצעות החוק הן נכונות, ראויות.

יעקב מרגי: צריך לעשות את האיזונים, ברגע שהמציעים מסכימים לעשות את זה בהוראת שעה, עם כל האיזונים ופיקוח ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: זה לנסות את השוק.

מיכאל ביטון: איך נחקור?

מיכאל ביטון: מי יהיה המדד האובייקטיבי?

יעקב מרגי: מי שלא צועק איי, לא כואב לו.

מיכאל ביטון: נניח שנעשה את זה שנה-שנתיים ונרצה לבדוק את התנהגות השוק.

מיכאל ביטון: בסוף אחד יגיד לנו שזה התייקר, השני יגיד שלא התייקר; מי יהיה הבוחן שלנו?

מיכאל ביטון: מי יגיד לנו את הנתון האובייקטיבי?

רון כץ: זה שוק שמאוד קל לבדוק אם הוא התייקר או לא התייקר.

רון כץ: אני יכול להגיד לך עכשיו, בחיפוש של חמש דקות.

רון כץ: תן לי שוק בעולם ואגיד לך אחורה היסטוריה – מחירים עלו, מחירים ירדו, למה הם עלו, למה ירדו.

רון כץ: אבל יש את רשות התחרות, יש את רשות הגנת הצרכן, משרד הכלכלה.

לימור מגן תלם: גם היום 56% מהצרכנים מזמינים עסקאות במלונות דרך אתרים כמו בוקינג והוטל, שקיימת בהם כבר היום האופציה של עסקה שלא ניתנת לביטול, ולכן אנחנו אומרים שנאפשר גם למלונות, דרך האתרים שלהם, ולסוכני הנסיעות את אותה חלופה.

יעקב מרגי: אני תומך.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך לעשות את האיזונים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: עורכת הדין חנה וינשטוק טירי מהרשות להגנת הצרכן, בבקשה.

חנה וינשטוק-טירי: אגיד כמה מילים ואחר כך אבקש להעביר את רשות הדיבור לד"ר דליה שיליאן, הכלכלנית של הרשות.

מיכאל ביטון: אני מבין שגם מנכ"ל הרשות עסק בנושא הזה ויש לו מה להגיד, אז אתן שלוחה.

חנה וינשטוק-טירי: כן, אנחנו מייצגות אותו.

חנה וינשטוק-טירי: קודם כול, חשוב לציין שהממשלה תמכה בהצעה החוק, וכמובן, היא תמכה בכך שזו תהיה הוראת שעה לשלוש שנים.

רון כץ: זו הצעה שלנו מראש.

חנה וינשטוק-טירי: בסדר גמור.

חנה וינשטוק-טירי: אנחנו, ברשות להגנת הצרכן, כמובן הוזלת מחירים לצרכן, אבל צריך לראות איך אנחנו משיגים את המטרה הזאת בצורה שלא תפגע בצרכן.

חנה וינשטוק-טירי: עוד חשוב לי לציין שזכות הביטול של הצרכן, בטח בעסקת מכר מרחוק, היא אחת הזכויות החשובות ביותר שיש לצרכן.

חנה וינשטוק-טירי: היא מחזקת את הכוח שלו, היא מצמצמת פערים.

חנה וינשטוק-טירי: ברגע שלצרכן יש את היכולת לבטל את העסקה ולעבור לעוסק אחר, העוסק יתאמץ להשאיר אותו באמצעות תנאים טובים יותר, יחס טוב וכו'.

חנה וינשטוק-טירי: לכן, הזכות הזאת היא אחת הזכויות החשובות של הצרכן.

חנה וינשטוק-טירי: נציין שב-2019 הנושא הזה נדון.

איתי עצמון: 2018.

חנה וינשטוק-טירי: הוא נדון ב-2018, נכנס לתוקף ב-2019 והתקבל תיקון שמאפשר את שתי החלופות האלה, כפי שחברי הכנסת המציעים ציינו, רק לגבי שירותי תיירות שניתנים במלואם מחוץ לישראל.

חנה וינשטוק-טירי: ככה החוק התחיל, ניסינו להרחיב אותו ובסופו של דבר צומצם בחזרה, כשהרציונל היה שמקום שבו מדובר בצרכן שקונה מסוכן בישראל מלון בחו"ל, אם הוא מבטל את העסקה קשה לסוכן להיפרע.

חנה וינשטוק-טירי: לכן המחוקק נתן איזושהי הקלה במקרים כאלה.

חנה וינשטוק-טירי: עכשיו אנחנו שוב עומדים בפתחה של הצעה, שאני מבינה מהמציעים שהיא לשירותי אירוח במלון.

חנה וינשטוק-טירי: אבל צריך לציין שההצעה מדברת על שירותי תיירות – שזה מונח שהוא הרבה יותר רחב, שכולל גם טיסות, גם בילוי, גם נסיעה.

רון כץ: טיסות קיים גם היום.

חנה וינשטוק-טירי: לא, אין היום שני מסלולים בטיסות, אני לא מכירה - - -

רון כץ: גם היום אפשר לרכוש בארץ טיסות בלי אפשרות ביטול.

דליה שיליאן: לא, זה כולל את ה-14 יום תמיד.

חנה וינשטוק-טירי: הם חייבים לפי החוק.

מיכאל ביטון: כשקונים טיסת צ'רטר - - -

חנה וינשטוק-טירי: אין חריג.

איתי עצמון: אין סייג.

רון כץ: עכשיו הזמנתי טיסה לסופ"ש, הייתה שם רובריקה: כולל החזר או לא כולל החזר.

רון כץ: אז מה זה לא כולל החזר?

דליה שיליאן: עם ה-14 יום.

איתי עצמון: תמיד כפוף לחוק - - -

חנה וינשטוק-טירי: יכולים להציע מסלול נוסף, שהוא יכול להיות גם מסלול יותר טוב.

חנה וינשטוק-טירי: היום לפי החוק אתה יכול לבטל תוך 14 ימים, אבל שבעה ימים לפני הטיסה או האירוח אתה כבר לא יכול לבטל, אז הם יכולים להציע לך מסלול אחר שנותן לך אקסטרה.

חנה וינשטוק-טירי: להציע דברים טובים לצרכן, מעבר למה שהחוק קובע, זה בוודאי אפשר.

יעקב מרגי: יש קושי בניסוח שקבעו, של "שירותי תיירות"?

חנה וינשטוק-טירי: אם אני מבינה נכון מחברי הכנסת המציעים, הכוונה היא יותר לשירותי הארחה, אז צריך לחשוב בעת הניסוח אם מדברים על שירותי תיירות כהגדרתם או שאנחנו מצטמצמים רק לשירותי המלון.

טלי לאופר: לא, סליחה, סליחה.

טלי לאופר: הצעת החוק מדברת על כל שירותי התיירות.

מיכאל ביטון: סליחה, אורחים שלנו לא מתפרצים.

טלי לאופר: אז אבקש להגיב על זה אחר כך.

מיכאל ביטון: לא נחוקק את החוק הזה בלי שתגיבי, אבל אם תתפרצי – תצאי החוצה.

מיכאל ביטון: היחידים שיכולים להתפרץ, ובמינימום, זה חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: הרשות להגנת הצרכן, השלימי את דברייך בנחת.

חנה וינשטוק-טירי: אני לא רוצה להאריך בדבריי.

חנה וינשטוק-טירי: אני רוצה להעביר את השרביט לד"ר דליה שיליאן, הכלכלנית שלנו, כדי שתפרט לוועדה מה החששות שלנו ומה לדעתנו נדרש לעשות כדי שלא נימצא פוגעים בזכויות הצרכנים.

מיכאל ביטון: בבקשה, דליה.

דליה שיליאן: שלום לכולם.

דליה שיליאן: אני רוצה להציג ארבע נקודות שאנחנו חושבים שצריך לתת עליהן את הדעת.

דליה שיליאן: קודם כול, קיומם של שני מחירים לא מבטיח הוזלת מחיר לצרכן.

דליה שיליאן: אפשר לקחת היום מחיר של 1,000 שקל עם זכות ביטול, לתת אותו מחר כ-1,000 שקל ללא זכות ביטול, להוסיף 15% ולהראות מצג שווא שהמחיר ירד.

דליה שיליאן: לכן חייבים לראות שהחוק השיג את המטרה שלו, וכמו שחנה אמרה, אנחנו תומכים.

דליה שיליאן: גם הטענה של התאחדות המלונות, שיש הרבה תחרות בשוק, רק מהדוחות הכספיים 2021 של ישרוטל, דן ופתאל – לפי הדיווחים שלהם – יחד הם שולטים ב-65% מהשוק.

דליה שיליאן: לכן, ככל שהשוק יותר ריכוזי ההנחה לא בהכרח מתגלגלת לצרכן.

דליה שיליאן: צריך לקבל מסד נתונים אחורה, כמו שכבוד היושב-ראש אמר, שנוכל להשוות אותו.

דליה שיליאן: נקודה חשובה נוספת היא מה הוא מחיר הייחוס – הנחה ממה?

דליה שיליאן: אני רוצה לצטט את מר ליאור אביב, מנכ"ל ישרוטל, מריאיון שנתן ב-12 במאי השנה לקול הים האדום.

דליה שיליאן: הוא אומר למראיין: כמה זה שווה בהנחה אני לא יכול להגיד לך.

דליה שיליאן: המראיין אומר לו: פגעת במספרים – 10%, 15%, 20%.

דליה שיליאן: המנכ"ל אומר: תראה, אני לא אמרתי, זה גם נורא תלוי.

רון כץ: מה הייתה השאלה?

דליה שיליאן: הוא אמר:

דליה שיליאן: פגעת במספרים שנתנה לנו חברת הכנסת מגן תלם – 10%, 15%.

דליה שיליאן: אתה כבר הלכת ל-20%, כלומר הגדלת את ההנחה.

דליה שיליאן: ומה הוא אומר?

דליה שיליאן: תראה, אני לא אמרתי, זה גם נורא תלוי.

דליה שיליאן: תראה, זה גם נורא תלוי בתקופות; יכול להיות שבחורף זה יהיה 20%, יכול להיות בקיץ זה יהיה פחות, תלוי בביקושים.

דליה שיליאן: צריך לנהל את זה, צריך ללמוד את זה, אני מניח שזה ישתנה מעונה לעונה.

מיכאל ביטון: בקורונה ישרוטל לקחו מענקים מהמדינה, לדעתי.

מיכאל ביטון: היו רווחי שיא בקורונה.

דליה שיליאן: מה שמר ליאור אביב אומר זה שהוא לא יכול להתחייב, שזה יהיה תלוי בביקוש ושהם ישחקו עם ההנחה הזאת לאורך העונות כתלות בביקושים.

דליה שיליאן: כמו שחנה אמרה, ב-2018 ו-2019 ישבנו עם משרד התיירות, עם המלונות, עם ההתאחדות ועם חברות התעופה ואמרנו: אנחנו בעד, תנו לנו מסד נתונים כדי שנוכל לבדוק את העניין הזה וכולם סירבו.

דליה שיליאן: אנחנו בעד - - -

יעל דניאלי: שקר.

יעל דניאלי: סליחה, את לא מדייקת.

דליה שיליאן: אז תגידי אחר כך.

יעל דניאלי: קיבלתם נתונים – אראה אותם לוועדה – ב-2018.

דליה שיליאן: נפגשתי, כולל - - -

יעל דניאלי: לא, אל תגידי דברים שהם לא נכונים.

יעקב מרגי: גברתי, תעמוד לך הזכות להגיב.

יעקב מרגי: למה את מתפרצת?

יעל דניאלי: כי אני לא יכולה לשמוע.

יעקב מרגי: אז תצאי.

מיכאל ביטון: סליחה, גברתי.

מיכאל ביטון: אגיד לך איפה טעית: 1.

מיכאל ביטון: שהתפרצת; 2.

מיכאל ביטון: אל תדברו לא יפה לעובדי מדינה.

מיכאל ביטון: אתם פה לוועדת הכנסת, עובדי המדינה יגידו את דעתם.

מיכאל ביטון: מי שחולק עליהם, יגיד מה הוא חושב.

מיכאל ביטון: אף אחד לא יתקוף אותם, ולכן היית צריכה להתאפק.

יעל דניאלי: אני מתנצלת על ההתפרצות.

יעל דניאלי: אני לא חושבת שיש פה עניין של דעה, יש פה עניין של עובדה.

מיכאל ביטון: אז חכי לתורך.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיד לך עוד משהו, מה יש פה, בשולי הדברים.

מיכאל ביטון: יש פה הצעת חוק של חברי כנסת, היא מגובה במשרד ממשלתי.

מיכאל ביטון: יש משרדי ממשלה – בתוכם יש עובדים – ויש רשויות בממשלה, ובחופש דעה כל אחד אומר מה הוא חושב על חוק.

מיכאל ביטון: יש אילוץ, שכשממשלה באה נציגי אותו משרד לא יכולים להגיד את דעתם.

מיכאל ביטון: הנוהג בממשלה הוא שאם הממשלה הביאה חוק אנשי המקצוע לא יכולים להתנגד רשמית לחוק, גם אם הם חושבים אחרת מהשרה.

מיכאל ביטון: זאת לקונה, עובדי המשרדים האלה לא יכולים לפתוח את הפה.

מיכאל ביטון: רשות עצמאית – והרשות להגנת הצרכן היא עצמאית בדעתה – חובתה להגיד את דעתה.

מיכאל ביטון: יכולים בסוף לחוקק, גם אם לא נסכים איתם, אבל את הזכות שלהם להגיד את כל מה שיש להם אף אחד לא ימנע פה, כי זה הדבר היסודי של הוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: אנחנו מחוקקים נגד עמדות של רשויות, ומתקנים גם רצונות של משרדים אבל את העמדה, גם אם היא כואבת וגם אם היא בוויכוח – אף אחד לא ישתיק אנשים.

מיכאל ביטון: אז תנו לה לסיים את דברה בלי התפרצויות.

מיכאל ביטון: בבקשה.

דליה שיליאן: תודה רבה.

דליה שיליאן: כמו שאמרתי, אנחנו בעד, אבל אנחנו רוצים לקבל מסד נתונים אחורה לפחות שנה כדי שנוכל לבדוק לפני ואחרי.

מיכאל ביטון: אני רוצה לחדד את הדבר הזה גם מבחינה מעשית וטכנית, אם אנחנו רוצים להתקדם להקראה ולחוקק.

מיכאל ביטון: נכתוב בתוך החוק, כדי שתנוח דעתכם, מה תקבלו וממי, מה יהיה הנוסח בחוק שיאפשר לכם את הנתונים שאתם רוצים רטרואקטיבית כמסד הנתונים.

לימור מגן תלם: איזה נתונים?

מיכאל ביטון: הם רוצים השוואה עתידית.

לימור מגן תלם: זה ברור, אבל איזה נתונים כרגע.

מיכאל ביטון: מגמת השוק שתהיה, לעומת מה שקרה בעבר.

דליה שיליאן: מחירי מלונות.

מיכאל ביטון: ממי?

דליה שיליאן: ממי שמוכר.

מיכאל ביטון: ואת יודעת מה מסד הנתונים?

דליה שיליאן: כן.

מיכאל ביטון: ביקשת את זה ולא קיבלת?

דליה שיליאן: בעבר כן - - -

מיכאל ביטון: תבקשי את זה שוב.

מיכאל ביטון: לנתונים הללו יש רמה של סודיות עסקית; אתם מוסמכים לקבל מידע עסקי ויודעים לשמור עליו?

איתי עצמון: צריך לקבוע חובת סודיות.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: כן.

יעקב מרגי: כשאת אומרת מסד נתונים ונתוני השוואה, מהניסיון האישי שלי – אדוני היושב-ראש, אני לא יודע אם ניסית פעם להזמין מלון בארץ באפליקציות – המחיר אטרקטיבי, אתה נכנס להזמין וזה קופץ.

יעקב מרגי: אף פעם המחיר שמדליק אותך הוא לא המחיר שאתה מקבל.

יעקב מרגי: מישהו יודע לענות לי על הדבר הזה?

יעקב מרגי: זו לא הונאה בפרסום?

מיכאל ביטון: רון, רצית להגיד מילה.

רון כץ: כשמדברים על איזה נתונים רוצים לקבל, חשוב לדעת אם מישהו ביקש אותם בכלל.

רון כץ: נכון לאתמול, כשבדקתי גם עם משרד התיירות וגם עם משרד הכלכלה - - -

מיכאל ביטון: היא אמרה "בעבר".

רון כץ: העבר זה 2018.

רון כץ: גם עכשיו אפשר היה לבקש אותם.

מיכאל ביטון: לא נתחשבן על זה.

מיכאל ביטון: מתקדמים, עם הפנים לעתיד.

רון כץ: מתקדמים – כן, אבל צריך להבין בדיוק איזה נתונים רוצים לקבל.

מיכאל ביטון: נעגן את זה בחוק.

רון כץ: מה הנתונים, כי עכשיו תוך כדי שדיברתם נכנסתי לגוגל והוצאתי נתונים של השנה שעברה.

דליה שיליאן: אשמח להסביר.

דליה שיליאן: קודם כול, לשאלה של חבר הכנסת מרגי, מלונות ושירותי תיירות משתמשים בתמחור דינמי, שמשתנה בהתאם לביקוש – חודשי קיץ, יותר קרוב.

דליה שיליאן: אני באופן אישי הייתי במשרדים של אחת הרשתות הגדולות, בלי להזכיר שמות.

דליה שיליאן: יש להם מערכת, ראיתי אותה, שאוספת נתונים, להערכתי, לפחות חמש-שש שנים אחורה ברמה של מחיר של כל חדר, בכמה נמכר, האם הופעלה בו זכות הביטול הסטטוטורית או לא.

דליה שיליאן: נתונים יש, אבל כשביקשנו אותם בוורסיות שונות לא נענינו.

דליה שיליאן: זה מסד הנתונים שאנחנו רוצים, כי אני אומרת לך שמשהו ירד אתה צריך להגיד לי מה היה קודם, נכון?

דליה שיליאן: זו השוואה, א-ב, זה מה שאנחנו מבקשים.

לימור מגן תלם: הגיוני שיהיה בסיס נתונים.

יעקב מרגי: חייב להיות בסיס להשוואה.

לימור מגן תלם: עם זה אפשר להתקדם, אדוני היושב-ראש.

לימור מגן תלם: אין לנו התנגדות.

מיכאל ביטון: חברים, לא להיתקע על הפרט הזה.

מיכאל ביטון: גברתי, אנשי הרשות להגנת הצרכן, תשלימו את דברכם.

דליה שיליאן: עוד שני דברים קצרים.

דליה שיליאן: קודם כול, אני רוצה לתקן משהו עובדתית.

דליה שיליאן: באירופה הדירקטיבה מ-2018 השתנתה באופן שלא מאפשר למכור חבילות נופש non-refundable.

דליה שיליאן: חבילות נופש הן שני שירותים ויותר, למשל: רכבת ומלון, רכב ומלון, טיסה ומלון, כי הרבה פעמים האירופאים קונים מלון ונוסעים.

דליה שיליאן: בזה היא שינתה עמדה.

דליה שיליאן: חדר אפשר non-refundable, חבילת נופש – אי-אפשר.

דליה שיליאן: דבר נוסף, שהצענו בעבר למלונות ואני רק חוזרת: כמו שחבר הכנסת רון כץ אמר, גם היום non-refundable זה 14 יום, יש חברות שעושות את זה.

דליה שיליאן: המלונות, אם אני מזמינה נופש לספטמבר, למשל, הם נותנים לי זכות ביטול של ארבעה חודשים עד ספטמבר, יומיים-שלושה לפני.

דליה שיליאן: אמרנו להם: תנו גם מסלול מצומצם, זכות ביטול רק לפי החוק של 14 יום, ואותה תוזילו.

דליה שיליאן: זה יכול להיות מצב שיגרום להוזלה.

דליה שיליאן: זכות הביטול המינימלית היא 14 יום, לא יותר.

דליה שיליאן: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תמר מירסקי ממשרד הכלכלה, בבקשה.

תמר מירסקי: תודה.

תמר מירסקי: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה.

תמר מירסקי: אני בעיקר רוצה להתייחס לעסקים קטנים ישראלים.

מיכאל ביטון: את מתכוונת לצימרים - - - ?

תמר מירסקי: כן, שמחזיקים כמה יחידות בודדות והם יותר זקוקים לוודאות.

תמר מירסקי: חלוקת הסיכון עם הלקוח יכולה לעזור להם מאוד, בטח שבארץ כשאנשים מזמינים בטווח קצר יחסית.

מיכאל ביטון: אבל אם מזמינים אליהם בבוקינג זה קיים.

מיכאל ביטון: את מדברת על הזמנה ישירה.

תמר מירסקי: כן, ואז יש להם עמלה.

מיכאל ביטון: אז את פשוט מחזקת, שהחוק הזה מבחינתך נכון גם עבור תיירות בעסקים קטנים ובינוניים.

תמר מירסקי: אני לא מכירה את הנתונים, לצערי, אבל אם אלה הנתונים שנאמרו כאן זה עדיין 35% מהשוק, וזה לא מבוטל.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: טלי לאופר, מנכ"לית התאחדות משרדי הנסיעות.

טלי לאופר: תודה, אדוני.

טלי לאופר: בקשר להצעה עצמה, כמובן שאנחנו חושבים שזה ממש נדרש מבחינה מסחרית, תחרותית, כלכלית, בשביל לתמוך בחברות הישראליות, ואני בכלל לא עושה עכשיו השוואה בין בתי מלון למשרדי נסיעות, לסוכני נסיעות, לחברות תיירות.

טלי לאופר: אין שום סיבה שיתבצעו הזמנות באתרים בין-לאומיים שלא משלמים מיסים למדינה הזאת, לא מעסיקים כאן עובדים, לא שייכים למשק הישראלי.

טלי לאופר: מה שההצעה הזאת מאפשרת זה להעביר המון פעילות מסחרית וכלכלית מהחברות הבין-לאומיות האלה לעסקים הישראלים.

טלי לאופר: אני כבר לא מדברת על עסקים ישראלים שחטפו בשנתיים האחרונות, אבל בלי קשר – אנחנו משלמים מיסים למדינה, ככל שהעסקים ינדדו מהאתרים הבין-לאומיים אלינו כמות המיסים שתשלום למדינה והיכולת להמשיך להעסיק את העובדים תישאר.

טלי לאופר: אז מבחינת הכלכלה והאינטרס של המדינה – win לגמרי; מבחינת הצרכן – win לגמרי, כי יהיו לו שתי חלופות – עכשיו אני מדברת על טיסות, שאין שום סיבה להחריג אותן מההצעה, ואסביר תיכף – כי הוא יוכל להזמין דרך בוקינג או דרך הסוכן.

טלי לאופר: היום הוא לא יכול להזמין דרך הסוכן, בגלל שאין לי את האפשרות הזאת, אני לא יכולה לתת לו את האופציה, אבל דרך בוקינג הוא יכול להזמין את זה.

טלי לאופר: ומבחינת התמיכה בעסקים הישראלים – זה מגדיל את הנתח, זה מוסיף לנו שירותים, זה מוסיף תחרות, זה מוזיל שירותים – win-win לכולם.

טלי לאופר: משפט על הטיסות, שהן לא אמורות להיות חלק מהדיון כאן, כי היה ברור ששירותי תיירות זה שירותי תיירות.

טלי לאופר: הרי לא יכול להיות מצב אבסורדי שעל עסקאות בחו"ל מותר יהיה להציע בלי ביטול או עם, על עסקאות בארץ יהיה מותר, ורק את הטיסה המקשרת אי-אפשר יהיה.

טלי לאופר: כמובן שאני תומכת בזה לגבי המלונות ולגבי כל עסקאות התיירות, אבל לגבי טיסות זה על אחת כמה וכמה, כי הסוכן שמוכר את הטיסה לא קובע את מחיר הטיסה מראש, הוא גם לא יכול לשחק עם מחיר הטיסה מראש.

טלי לאופר: אז חס וחלילה, לא להחריג.

טלי לאופר: אני גם חייבת להגיד שההצעה שעברה בוועדת שרים לענייני חקיקה הייתה כזאת ופתאום היום להציע הצעה אחרת בלי לתת לנו אפשרות, זה לא עולה על דעתי, גם אין סיבה.

רון כץ: אם אני מזמין טיסה דרך בוקינג, יש אפשרות להזמין טיסה ללא אפשרות ביטול גם בארץ?

טלי לאופר: אם אתה מזמין דרך איזיג'ט, לצורך העניין, אתה יכול להזמין בכל צורה אפשרית.

טלי לאופר: אנסח אחרת: כשאתה מזמין ישירות דרך איזיג'ט אין לך את חוק הגנת הצרכן, אז הם יכולים לעשות מה שהם רוצים.

חנה וינשטוק-טירי: זה לא מדויק.

רון כץ: אז זאת שאלה אליכן.

רון כץ: אם אני מזמין טיסה באיזיג'ט ורשום לי שהטיסה היא ללא אפשרות ביטול, אני עדיין יכול לבטל אותה לפי חוק הגנת הצרכן?

דליה שיליאן: אין סייגים בחוק הגנת הצרכן על זכות הביטול.

יעקב מרגי: יכולת המימוש בעייתית.

חנה וינשטוק-טירי: זו סוגיה שקשורה לכללי המשפט הבין-לאומי.

חנה וינשטוק-טירי: יכול להיות שתחולת הדין הישראלי - - -

מיכאל ביטון: אבל יכול להיות שעסקים מציגים לך אפשרויות רכש שהן בניגוד לחוק הגנת הצרכן.

מיכאל ביטון: הם עוברים על החוק, הם אומרים לך שאין החזרים ואין ביטולים, וזה בניגוד לחוק.

טלי לאופר: זה שהחברות הזרות מתנהגות כאילו הן לא כפופות לחוק להגנת הצרכן, מה ההיגיון לתמוך בהן?

מיכאל ביטון: לאופר, סיימת?

טלי לאופר: סיימתי, אם תגידו שהנקודה ברורה ושקיבלתם.

מיכאל ביטון: תרשמי, אולי נחזור אלייך עוד מעט.

מיכאל ביטון: נעם, עמדת האוצר בנושא, בבקשה.

נעם דן: האוצר תומך, ההצעה הזו גם עברה בוועדת השרים לענייני חקיקה.

נעם דן: אבל חשוב להגיד שהחשש שהעלתה הרשות להגנת הצרכן לעניין עליית המחירים הוא חשש לא מבוטל וצריך להתחשב בזה.

מיכאל ביטון: והפתרון של הוראת שעה מוגבלת בזמן, עם בקרה ונתונים לפני ואחרי, שיימדדו במסלול שיעוגן בחוק, זה סביר מבחינתך?

נעם דן: כן.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: נציגת משרד המשפטים, בבקשה.

הילה דוידוביץ- בלומנטל: רציתי לחדד לגבי השאלה של בוקינג והחלת החוק.

הילה דוידוביץ- בלומנטל: הוגשו תובענות ייצוגיות נגד בוקינג וכל מיני חברות דומות והיועץ המשפטי והיועצת המשפטית הגישו עמדה שאומרת שכשעוסק מכווין את פעילותו לישראל הוא כפוף לחוק הגנת הצרכן.

הילה דוידוביץ- בלומנטל: באותם מקרים של בוקינג והוטלס היו נסיבות שהעידו על כך שהעוסק פועל בישראל, משווק בישראל, מכווין את פעילותו לצרכנים הישראלים, ולכן הוא כפוף לחוק.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: מאיה אברמוביץ ממשרד התיירות, בבקשה.

מאיה אברמוביץ: שלום רב.

מאיה אברמוביץ: משרד התיירות, כמובן, תומך בהצעה הזו.

מאיה אברמוביץ: ההצעה הזו תשווה את שירותי התיירות לנהוג בעולם.

מאיה אברמוביץ: אנחנו מוצאים שיש בזה תרומה גם לצרכנים וגם לספקים הישראליים.

מאיה אברמוביץ: מבחינת הצרכנים, דיברנו על הוזלת מחירים ואנחנו לכך דוגמאות באתרים, כגון בוקינג, אקספדיה ואחרים, שמציעים חבילות זולות יותר.

מאיה אברמוביץ: החבילות האלה מהוות כ-50% מסך הזמנות הבודדים.

מאיה אברמוביץ: כלומר, המסלול הזה – ללא זכות ביטול – הוא מאוד אטרקטיבי.

מאיה אברמוביץ: אנחנו גם יודעים שהשיקול הראשון של הצרכן בבחירת הזמנת נופש הוא המחיר, ולכן המשמעות של הוזלת מחירים היא חשובה ביותר.

מאיה אברמוביץ: לגבי העלאת המחירים – השוק הוא כן תחרותי ומבוזר.

מאיה אברמוביץ: מעבר למלונות הגדולים יש גם מלונות קטנים ועסקים קטנים, כמו שתמר ציינה – צימרים, מתקני אירוח שונים, אכסניות – שגם הם מצטרפים לשוק הזה.

מאיה אברמוביץ: השוק תחרותי, מה שמקטין את הסיכוי להעלאת המחירים.

מאיה אברמוביץ: נקודה נוספת היא שינוי הרגלי הצריכה.

מאיה אברמוביץ: אנחנו רואים שכמחצית מהצרכנים מזמינים נופש, בעיקר בעקבות הקורונה, פחות משבעה ימים מיום הנופש.

מאיה אברמוביץ: במצב הזה הצרכן משלם מעין פרמיה עבור הזמנה עם ביטול בשעה שיכול היה לקבל הזמנה זולה ללא ביטול.

מאיה אברמוביץ: לכן אנחנו בהחלט תומכים בהצעה הזאת.

מאיה אברמוביץ: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, מאיה.

מיכאל ביטון: יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות, בבקשה.

יעל דניאלי: תודה רבה.

יעל דניאלי: מתנצלת שוב על ההתפרצות, אבל זה באופן יחסי לחברתי אז אני רגועה יחסית.

מיכאל ביטון: אבל לאופר באה הרבה אז מתרגלים.

מיכאל ביטון: אז מוזמנת אלינו תמיד.

יעל דניאלי: אבוא בשמחה.

יעל דניאלי: ראשית, אנחנו מכירים את טענות הרשות להגנת הצרכן, בטח מאז 2018 כשישבנו איתם למשא ומתן, כשהייתה הסכמה שצריך להעביר הזמנת non-refundable גם לנופש במלונות, כשהם ישבו וביררו איתנו את כל נושא הנתונים.

יעל דניאלי: בדיונים היו גם נציגי המלונות, כמו רשת פתאל, ישבנו אתם על טבלאות, ישבנו אתם על נתונים, כך שהאמירה הזאת, שקפצתי בגינה קודם, כאילו לא סופקו נתונים בידי המלונות, לא ברור לי מאיפה היא באה, מה מקורה.

יעל דניאלי: גם דליה עצמה הייתה ממוענת לאותם מיילים.

יעל דניאלי: אני זוכרת שהיית בחופשת לידה אז, אבל היית ממוענת לאותם מיילים.

יעל דניאלי: לכן השורה התחתונה של האמירה הזו, כבוד יושב-ראש הוועדה, היא שבוודאי ובוודאי אפשר בנקל לבקר את השוק ולראות איך non-refundable ישפיע על התנהגות המלונות והתנהגות הצרכנים.

יעל דניאלי: עכשיו לגופן של הטענות.

יעל דניאלי: כאמור, מאז 2018 אנחנו מנסים לגרום למדינת ישראל להתקדם וליישר קו עם מה שקורה בעולם.

יעל דניאלי: כמו שאתם יודעים, באתרי הזמנות ומלונות בעולם אפשר להזמין בשני מסלולים non-refundable, וכשאנחנו מדברים על תחרות, זה לא הנתון שנתנה דליה – 65% מהשוק הוא ריכוזי.

יעל דניאלי: זו לא התחרות שאנחנו מדברים עליה, התחרות היא באמת אל מול אתרי ההזמנות, כי מה מונע חוק הגנת הצרכן היום?

יעל דניאלי: הוא פוגע ישירות באתרים של המלונות.

יעל דניאלי: הרי דה פקטו ה- non-refundableמוצע גם בישראל.

יעל דניאלי: למרות מה שמשרד המשפטים אמר, החברות הבין-לאומיות טוענות שהחוק הישראלי לא חל עליהן והן מציעות לצרכן הישראלי לבצע הזמנות non-refundable.

יעל דניאלי: נכון להיום, למעלה מ-50% מההזמנות פה בארץ הן באמצעות אתרי ההזמנות; רק 20% מההזמנות הן באתרים של המלונות, ואותם אתרים, כאמור, מוגבלים, הם לא יכולים להציע שני מסלולים.

יעל דניאלי: לכן היום חוק הגנת הצרכן פוגע במלונות באופן ישיר, הם לא יכולים להציע באתרים שלהם שני מחירים בעוד אתרי ההזמנות הבין-לאומיים יכולים לעשות את זה.

יעל דניאלי: בשורה התחתונה, התחרות האמיתית שנפגעת היום היא בין אתרי המלונות אל מול אתרי ההזמנות המתחרים.

יעל דניאלי: יש למלונות אינטרס שההזמנות יבוצעו דרך האתר שלהם, וכרגע הם מנועים מלעשות את זה בצורה שעושים את זה אתרי ההזמנות.

יעל דניאלי: לכן צריך להבין במי החוק הזה בדיוק פוגע ואיזו תחרות נפגעת.

יעל דניאלי: לעניין ריכוזיות השוק, נתנו פה נתונים - - -

מיכאל ביטון: אגיד לך משהו.

מיכאל ביטון: יהיו פה הרבה תומכים בחוק.

מיכאל ביטון: הנאום חוצב הלהבות שלך בעד החוק יכול למנוע את אישור החוק היום.

יעל דניאלי: חס וחלילה.

יעל דניאלי: אקצר, עוד מילה אחת.

מיכאל ביטון: תקשיבי לי עוד קצת.

מיכאל ביטון: תומכי החוק – דיברו פה כבר עשרה אנשים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לשמוע את מתנגדי החוק ולעבור להקראה.

מיכאל ביטון: כל תומך חוק שידבר עכשיו וינאם לנו נאומים מונע את ההתקדמות של החוק.

מיכאל ביטון: תחשבו על זה כשאתם נואמים.

מיכאל ביטון: יש לנו שעה לחוקק את זה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יעל דניאלי: אז אגיד רק דבר אחד.

יעל דניאלי: הוראת שעה לשנה, אין בה כלום כי אנחנו חיים בתקופה של אי-ודאות – כן קורונה, לא קורונה, אף אחד לא יודע מה יהיה שנה קדימה.

יעל דניאלי: אני חושבת שאם אתם מתכוונים לצמצם את הוראת השעה זה חייב להיות לשלוש שנים כדי לתת לשוק להתאים את עצמו ולראות את התחרות האמיתית.

מיכאל ביטון: זה לשלוש שנים.

יעל דניאלי: ככל שזה תלוי במלונות, נספק את הנתונים הנדרשים.

יעל דניאלי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הכיוון הוא שלוש שנים.

מיכאל ביטון: אני ממליץ עכשיו רק למי שיש הסתייגויות מהחוק.

מיכאל ביטון: איסתא, אתם מתנגדים לחוק?

טל שיינברום: אני מדבר מאוד בקצרה.

מיכאל ביטון: לא אעצור אתכם.

מיכאל ביטון: אני אומר לכם, יש לנו 50 דקות לחוקק את זה.

מיכאל ביטון: תומכי החוק, אני ממליץ לכם לא לנאום.

מיכאל ביטון: מי שיש לו הסתייגות מהחוק – יגיד לנו את ההסתייגות.

טל שיינברום: רק במילה על סיפור הטיסות, כי נראה לי שהיה פה איזשהו פספוס.

טל שיינברום: היום בין 20% ל-25% מהנוסעים דרך נתב"ג טסים לואו קוסט.

טל שיינברום: כל חברות הלואו קוסט לא מחזיקות בישראל מטה, מה שאומר שהן לא עומדות בחוק הגנת הצרכן.

טל שיינברום: אנחנו מדברים על כך שלפחות רבע מהטסים לא נהנים מחוק הגנת הצרכן בטיסות, וזה ילך ויגבר.

טל שיינברום: אנחנו, כחברות שמציעות שירותי תיירות, לא יכולים למכור חברות לואו קוסט כי אנחנו לא יכולים לספוג את חוק הגנת הצרכן, מה שמייצר תחרות לא שוויונית בינינו לבינם.

טל שיינברום: דווקא בעולם הטיסות הייתי מציע להיכנס ולעשות את זה אפילו בעצימות יותר גבוהה, כי שם גם הצרכנים נפגעים וגם החברות הישראליות נפגעות.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: הדס יעקובסון, המועצה לצרכנות.

הדס יעקובסון: שלום, אדוני, שלום לחברי הכנסת.

הדס יעקובסון: נתחיל מזה שאנחנו לא כל כך אוהבים את הצעת החוק במתכונתה הנוכחית.

הדס יעקובסון: אנחנו חושבים שנכון עשיתם כשפניתם לנוהג הבין-לאומי, אבל אנחנו מתעלמים ממצב אחד בסיסי – חוק הגנת הצרכן הישראלי היום מקשה מאוד על ביטול עסקת תיירות, היא כמעט בלתי אפשרית.

הדס יעקובסון: אם אזמין נופש לחגים היום, בעוד שבועיים כבר לא אוכל לבטל אותו; אם אתקשר עכשיו לחברה ואזמין לעוד ארבעה ימים – גם אז לא אוכל לבטל אותו.

הדס יעקובסון: זכות הביטול כמעט לא קיימת בחוק הגנת הצרכן, היא נורא מצומצמת, היא זכות עם תנאים כפולים, אני כבר לא מדברת על זה שכולנו סופרים שמונה ימים שאינם ימי מנוחה.

הדס יעקובסון: זה סעיף מסובך, מסורבל מאוד, שמצמצם את זכות הביטול.

הדס יעקובסון: הבעיה היא לא זכות הביטול הנרחבת מדי של הצרכן הישראלי לעסקאות תיירות, הבעיה היא הפוכה.

הדס יעקובסון: אני מקבלת את הרעיון שאנחנו צריכים להצטרף לשוק הבין-לאומי, הנתונים מדברים בעד עצמם, אבל צריך ללכת עד הסוף.

הדס יעקובסון: אי-אפשר לצמצם אותה עוד יותר - - -

יעקב מרגי: החוק הזה מצמצם?

הדס יעקובסון: בוודאי.

לימור מגן תלם: מה זה עד הסוף?

יעקב מרגי: תסבירי לי איך מצמצם.

הדס יעקובסון: עד הסוף זה אומר שבמקום אותם 14 יום – שבעה ימים שאינם ימי מנוחה, שגם ככה לא מאפשרים לי לבטל – שגם ככה לא מאפשרים לי לבטל, שזה התנאי החיובי - - -

טלי לאופר: אבל זה לא קשור להצעת החוק הספציפית הזאת.

טלי לאופר: זה מעלה - - - אחרת בחוק.

לימור מגן תלם: רגע, אבל בואו נשמע.

מיכאל ביטון: לאופר, צאי החוצה לרבע שעה ותחזרי.

מיכאל ביטון: בבקשה.

הדס יעקובסון: זאת אומרת, גם הצד החיובי הפרו-צרכני - - -

רון כץ: אבל אחדד, ברשותך.

רון כץ: ההצעה הזו לא משנה את התנאים של ביטול עסקאות בארץ, היא רק מוסיפה עוד אופציה.

הדס יעקובסון: נכון, היא מוסיפה עוד אופציה שמצמצמת את זכות הביטול, כשהזכות מצומצמת מלכתחילה.

הדס יעקובסון: אם כבר הולכים לצמצם את זכות הביטול, ואני מוכנה - - -

לימור מגן תלם: כשאת אומרת ללכת עד הסוף, למה את מתכוונת?

לימור מגן תלם: להוריד את ה-14 יום ואת השבעה - - - ?

הדס יעקובסון: היום כשאנחנו נכנסים לבוקינג יש לנו שתי אופציות: non-refundable ו-refundable.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך להפוך את מה שאמרת להמלצה מעשית.

מיכאל ביטון: בהנחה שהחוק הזה עובר בקריאה ראשונה, מה את ממליצה לעגן בתוכו?

הדס יעקובסון: אנחנו ממליצים שבמקביל לאותה הצעה non-refundable תינתן אפשרות לרכוש נופש שהוא refundable עד 24–48 לפני מועד הנופש, בלי ימי מנוחה, בלי לספור ימים - - -

לימור מגן תלם: להוסיף עוד רובריקה?

יעקב מרגי: עוד מסלול?

הדס יעקובסון: כן, אפילו יקר יותר.

לימור מגן תלם: זאת אומרת, לגבי זה אין הסתייגות, פשוט להוסיף עוד איזשהו מסלול שמאפשר להרחיב - - -

חנה וינשטוק-טירי: לא בהכרח להוסיף עוד מסלול – שהמסלול של זכות הביטול יורחב.

רון כץ: אני מוכן גם להוסיף עוד מסלול.

יעקב מרגי: זה עוד מסלול.

מיכאל ביטון: חברים.

מיכאל ביטון: תשלימי את דברייך.

הדס יעקובסון: אם אנחנו נותנים non-refundable וזה יהיה בזול – נהדר; כאמא לילדים, אם אני רוצה להזמין חופשה לחגים – לילד שלי יש נטייה להעלות חום שנייה לפני שיוצאים לחופשה – הייתי מאוד שמחה לקנות היום ולשלם יותר על מסלול שיאפשר לי לבטל את החופשה יום-יומיים לפני.

הדס יעקובסון: אשלם היום יותר.

הדס יעקובסון: זה יכניס כסף לשוק, זה טוב לכולם וזה פרו-צרכני, כי כרגע האופציה תהיה שאי-אפשר לבטל או מאוד מאוד קשה, בהתאם להוראות החוק היום.

מיכאל ביטון: אז עוד תחנת ביטול, עוד אופציה.

איתי עצמון: לא עוד אופציה, זה במקום החלופה שיש היום.

מיכאל ביטון: מה שהיא מציעה זה במקום החלופה של החוק, אז אתם צריכים לחשוב אם אתם רוצים את זה.

יעקב מרגי: לא במקום.

מיכאל ביטון: היא אמרה עכשיו "במקום".

חנה וינשטוק-טירי: הם מציעים במקום.

מיכאל ביטון: אם ביטול – אז עד הסוף, עד הרגע האחרון.

מיכאל ביטון: אפשר יומיים לפני.

יעקב מרגי: אם אני הצרכן ובוחר בצלילות הדעת את המסלול, אני עושה את ההימור שלי, למה שלא אעשה את זה?

הדס יעקובסון: אני מאוד רוצה שתעשה את זה.

מיכאל ביטון: היא לא אמרה את זה, מרגי.

מיכאל ביטון: היא אמרה: אם קניתי אפשרות לביטול, זה יהיה גם עד יומיים לפני, לא שבוע ולא עשרה ימים.

איתי עצמון: לא 14 ימים מיום ההזמנה.

לימור מגן תלם: ככה זה בדרך כלל באתרים.

איתי עצמון: נכון, זה מה שנאמר כאן.

מיכאל ביטון: אם אתם רוצים את האפשרות הזאת, תתחילו לבשל את זה בראש.

מיכאל ביטון: עו"ד ירון לוינסון, רשות ההסתדרות לצרכנות – מה זה אומר, של ההסתדרות?

ירון לוינסון: הארגון צרכנים ששייך להסתדרות.

ירון לוינסון: עסקת המכר מרחוק היה הישג צרכני גדול שהגענו אליו לפני הרבה שנים נועד, בין היתר, לפתור את כל הבעיות שהיו, כשסוכנויות וחברות פרסמו, אפרופו טורקיה, 99 דולר לאנטליה, ולמטה, באותיות הקטנות: לא כולל, לא כולל – ואז המחיר הכולל היה 200–300 דולר.

ירון לוינסון: אז אמרו: נעשה עסקת מכר מרחוק, שיהיה ביטול.

ירון לוינסון: הלכו לכיוון סוכנויות התיירות, כי הן באמת ענף רגיש שצריכים לתמוך בו, ואמרו: להבדיל ממקצועות אחרים במשק, לסוכנויות תיירות תהיה להם אפשרות עד שבועיים ימים שאינם ימי מנוחה לפני האירוע עצמו.

ירון לוינסון: אחר כך היה את הביטול בשירותי חוץ.

ירון לוינסון: זאת אומרת, יש פה מגמה שהולכים לקראת שירותי התיירות – ואני בעד זה, ככל שניתן.

ירון לוינסון: במקרה הנדון אני בכלל לא בטוח, למרות שיש פה קונצנזוס של משרדי הממשלה, שתהיה פה באמת הגנה על הצרכן.

ירון לוינסון: אולי זה יעזור לתיירות, אבל לדעתי – ואמרה את זה הרשות להגנת הצרכן בשקט – הצעת החוק לא רק שלא תוזיל את המחיר אלא עלולה אפילו לגרום להעלאת מחירים.

רון כץ: בגלל זה עשינו את הפיקוח.

ירון לוינסון: לא ניתן הרי לפקח בנושא של מחירים, אתם תעשו איזה מחירים שתרצו.

ירון לוינסון: יש הרבה אפשרויות למניפולציה בהצגת המחירים.

ירון לוינסון: אלה לא מחירים בפיקוח, כל אחד קובע את המחירים.

רון כץ: אנחנו נותנים עוד אופציה.

ירון לוינסון: איך תפקח?

רון כץ: אין בעיה, אני זורם איתך – אז אל תשתמש באופציה.

ירון לוינסון: אבל אופציה בסיסית אין לי, מה זה אל תשתמש?

ירון לוינסון: לדעתי, לא תהיה ירידת מחירים, גם לא תהיה אפשרות לבדוק את זה במנגנונים שהוצעו פה.

ירון לוינסון: חייבים לייצר מנגנון, חייבים איכשהו לראות אם יש עלייה.

ירון לוינסון: לדעתי, לא תהיה ירידת מחירים והצרכן בסופו של דבר יינזק למרות הכוונה הטובה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: מוריה כלפה בזום.

מיכאל ביטון: אם את תומכת, אז קצר כי הדברים נאמרו.

מוריה כלפה: תודה רבה על רשות הדיבור, נעשה את זה בקצרה.

מוריה כלפה: אנחנו מייצגים את איגוד בתי המלון והתיירות.

מוריה כלפה: אנחנו תומכים בהצעת החוק, אנחנו חושבים שהצעת החוק הזו תגביר את התחרות בענף התיירות.

מוריה כלפה: אנחנו יודעים שבעולם החוק המוצע כבר קיים.

מוריה כלפה: מעבר לזה, אנחנו חושבים שמדינה ששמה דגש על חדשנות וטכנולוגיה, מן הראוי שתאמץ את החוק הזה.

מוריה כלפה: אנחנו יודעים שהצעת החוק תוזיל ותייעל גם לאזרח.

מוריה כלפה: יש כאן מצב של win-win, כמו שאמרו חבריי – מצד אחד, ודאות לבית המלון שלא יחשוש מביטולים והנחה משמעותית לצרכן.

מוריה כלפה: אני מצטרפת למה שאמרה חברת הכנסת לימור מגן תלם, שהצעת החוק הזו לא פוגעת, היא מוסיפה על הקיים.

מוריה כלפה: הצעת החוק כתובה שחור על גבי לבן ואומרת שאם הצרכן ירצה לרכוש חופשה וימצא שהחופשה עם האופציה עם ביטול והאופציה ללא ביטול היא באותו סכום, מה שיחול עליו זו האופציה עם הביטול.

מוריה כלפה: אנחנו חושבים שהצעת החוק הזו מאוזנת, אנחנו חושבים שאין סיבה לא לאמץ את הצעת החוק הזו.

מוריה כלפה: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אוריאל סיטרואן, רשות התחרות, בבקשה.

אוריאל סיטרואן: אנחנו בעד ההצעה, בסך הכול זה ייתן עוד אופציות לצרכן, הוא יכול לבחור בזול או ביקר.

אוריאל סיטרואן: זרקו פה כל מיני דברים על המחיר – המחיר יעלה או המחיר ירד – זה תלוי לאיזה צרכנים.

אוריאל סיטרואן: אם הגנת הצרכן חלה פה – שזה לא בטוח כי מאוד קשה לבטל, זה רק בתוך 14 יום מיום ההזמנה והרבה פעמים החופשה היא בעוד הרבה זמן – אבל מי שרוצה לקחת סיכון ולהזמין ללא ביטול, עבורו רוב הסיכויים שהמחירים ירדו.

אוריאל סיטרואן: יכול להיות שכאלה שרוצים עם אפשרות ביטול, להם המחיר יכול לעלות כי עכשיו חברות התיירות יכולות להציע את שתי האופציות.

אוריאל סיטרואן: בגלל שהיום רוב חברות התיירות מציעות אפשרויות ביטול רחבות, רוב הסיכויים שהצרכן ייצא נשכר מההצעה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, אוריאל.

מיכאל ביטון: יניב מאירוב, חברת סימפלקס.

מיכאל ביטון: מי שתומך בחוק – תאמינו לי, תתקדמו.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להקריא והזמן עובר ולא נספיק לגמור את החוק היום.

יניב מאירוב: שלום לכולם, אנחנו מעל 15 שנה בשוק, עובדים עם מעל מ-50% מבתי המלון בארץ ומייצגים את החנויות שלהם.

יניב מאירוב: לפני הנתונים שאנחנו רואים, אין קשר לחוק הביטול של מכר מרחוק.

יניב מאירוב: המחירים עלו בין שנת 2018 ל-2019, מ-2019 ל-2020, מ-2020 ל-2021 וגם עכשיו הם יקרים יותר.

יניב מאירוב: ללא חוק ביטול וללא חוק אחר, המחירים עלו.

יניב מאירוב: המחירים עולים ויורדים כתוצאה מביקוש.

יניב מאירוב: יש תחרות של המלונות מול שני גורמים: 1.

יניב מאירוב: מול המתחרים שלנו בחוץ – יוון, טורקיה וכל מה שמסביב – וברגע שהמחיר פה יקר מדי אנשים נוהרים החוצה.

יניב מאירוב: לכן שום חוק – של ביטול, ללא ביטול, עם החזר או בלי החזר – לא ישנה פה שום דבר, כי אם המחיר יעלה - - -

מיכאל ביטון: אתה בעד החוק?

יניב מאירוב: אני בעד החוק, כי אם - - -

מיכאל ביטון: אז תגיד משפט סיום, אדוני.

יעקב מרגי: הדיון הוא לא על הוזלת מחירי התיירות.

יניב מאירוב: לסיכום - - -

מיכאל ביטון: לא יהיה חוק היום, אתם לא מבינים את זה?

מיכאל ביטון: אני צריך להסביר את זה אלף פעם?

יניב מאירוב: יכולתי לסיים.

יניב מאירוב: לסיכום, החוק לא יעלה את המחיר, הוא בסך הכול ינגיש אותו להמון אנשים.

יניב מאירוב: מצד שני, הוא יאפשר לבתי המלון להבטיח את עצמם לתקופות שהם לא יודעים מה יהיה.

יניב מאירוב: הם מוכנים לתת את זה במחיר יותר זול.

יניב מאירוב: דבר נוסף וחשוב מאוד, חלק גדול מההזמנות נעשה על ידי בוקינג וסוכני תיירות כאלה ואחרים.

יניב מאירוב: מה שקורה, זה יוביל חזרה את האמנות האלה לסוכני הנסיעות ולבתי המלון, שיחסכו המון עמלות.

יניב מאירוב: אם בית מלון - - -

מיכאל ביטון: יניב, זה נאמר כבר.

מיכאל ביטון: למה אתם חוזרים על דברים שנאמרו?

יניב מאירוב: תודה רבה.

מיכאל ביטון: זה טוב שכיף לדבר בוועדת הכלכלה – כל זה נאמר, חבל על הזמן של כולנו.

מיכאל ביטון: אליקו שליין, ארגון הנכים, הערות לחוק הספציפי.

מיכאל ביטון: לא הערות כלליות, רק לחוק הזה.

אליקו שליין: אנחנו תומכים בחוק.

אליקו שליין: קודם כול, אנו סוברים וחושבים שצריך לאפשר עסקה עם זכות ביטול – חלקית אפילו, של 48 שעות – וגם עסקה בלי זכות ביטול, שהיא זולה יותר.

אליקו שליין: זה לטובת הצרכנים בכלל, ובפרט לאנשים עם מוגבלים, שכל שקל שהם יכולים לקבל כהנחה הרי זה מבורך, כולל באתרים הישירים של בתי המלון.

אליקו שליין: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך, אליקו.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים להקראה, כולל תיקונים אפשריים.

מיכאל ביטון: יכול להיות שנחליט על בחינת שינויים לאחר הקריאה הראשונה.

מיכאל ביטון: למשל, אותה זכות ביטול של 24 שעות או 48, אם נכלול את זה עכשיו בנוסח זה משנה את כל החוק ומאריך את האפשרות שלנו לחוקק את זה עכשיו, אבל נרשום לפרוטוקול שלקראת קריאה שנייה ושלישית יוזמי החוק יציגו אפשרויות עם משרדי הממשלה גם לביטול של 24 שעות או 48 שעות לפני החופשה עצמה.

מיכאל ביטון: הקראה בבקשה.

איתי עצמון: אני מבקש לומר שני משפטים לפני ההקראה.

איתי עצמון: הדברים נאמרו כאן, אבל אני בכל זאת רוצה להסב את תשומת לב חברי הכנסת לכך שמדובר במהלך של כרסום בזכות ביטול סטטוטורית, שקבועה היום בחוק הגנת הצרכן שנחקק לפני כ-20 שנה.

איתי עצמון: גם בזמן החקיקה היו חששות לגבי הדבר הזה, לא עבר בקלות בכנסת.

איתי עצמון: גם זכות ביטול "כי בא לי" – חרטה צרכנית – ותקנות ביטול עסקה עברו לאחר דיונים מאוד ממושכים.

איתי עצמון: צריך לזכור שחוק הגנת הצרכן נותן הגנות לצד שהוא מוחלש לעומת העוסק – יש פערי מידע, יש פערי כוחות בין שני הצדדים האלה.

איתי עצמון: אני חושב שצריך לזכור את הנקודה הזאת כשקובעים את ההסדרים האלה שמכרסמים לראשונה – למעשה לא לראשונה, מכיוון שיש כבר את הסעיף שנוגע לשירותים שניתנים במלואם בחו"ל, אבל זו פעם ראשונה שמדובר בכרסום בזכות הביטול הסטטוטורית לגבי שירותים שניתנים במלואם בישראל.

איתי עצמון: לכן אני חושב שצריך להיזהר עם הכרסום הזה ולהיזהר מפני מדרון חלקלק, מכיוון שאם אנחנו מחילים את ההוראות האלה כעת לגבי שירותי תיירות או לגבי שירותי אירוח בבתי מלון, יכולות לעלות בהמשך טענות גם מצד עוסקים בתחומים אחרים, שאולי אפשר להחריג או לסייג את זכות הביטול.

רון כץ: אבל הוראת השעה פותרת את הבעיה הזאת.

איתי עצמון: הוראת שעה לשלוש שנים עם סעיף של דרישת נתונים – ניסחתי משהו כזה - - -

לימור מגן תלם: דיווח לוועדת הכלכלה.

איתי עצמון: דיווח לוועדת הכלכלה אחת לשנה.

רון כץ: זה פותר את הבעיה הזאת.

איתי עצמון: אני לא יודע אם הוא פותר, צריך לראות את הנתונים שיימסרו והאם הרשות תוכל לעבד אותם, לבדוק אותם ולתת תמונה מלאה לגביהם.

איתי עצמון: אני לא בטוח.

איתי עצמון: אולי העוסקים בתחום יוכלו להגיד האם הנתונים, למשל מהשנתיים האחרונות, מייצגים.

איתי עצמון: עברנו שנתיים של משבר קורונה, שאני לא בטוח שהנתונים לגביו כל כך מייצגים.

לימור מגן תלם: אפשר ללכת יותר אחורה אולי ואז את השנה-שנתיים של הקורונה לנטרל.

יעל דניאלי: בכל אופן, לענף יש נכונות מלאה לשתף פעולה ולמסור נתונים.

יעל דניאלי: זו לא הבעיה.

מיכאל ביטון: אתם יכולים לתת נתונים גם חמש שנים אחורה?

יעל דניאלי: כן, זה הכי נכון.

מיכאל ביטון: כי השנים הרגילות שונות מהקורונה.

רון כץ: איתי, צריך ללכת לשנת 2019, הייתה שנת שיא בתיירות.

דליה שיליאן: אפשר גם במהלך שלוש השנים של הוראת לקבל נתונים.

לימור מגן תלם: זה ברור.

לימור מגן תלם: צריכים לקבל קודם ואת ההשוואה לעכשיו.

מיכאל ביטון: כלפי העתיד – בוודאי, אבל גם חמש שנים אחורה.

מיכאל ביטון: עד חמש שנים מיום כניסת החוק לתוקף יימסרו נתונים, שיהיה להם מעמד סודי.

איתי עצמון: התכלית, אם אני מבין נכון, היא לוודא שהמחירים שנהוגים היום לא יהפכו להיות מחירי ה- non-refundable, והפרמיה שאנחנו, הצרכנים, נידרש לשלם תהיה מאוד גבוהה עבור מתן זכות ביטול, גם היא, כפי ששמענו, מצומצמת היום לעומת מה שנהוג באתרים הבין-לאומיים.

מיכאל ביטון: יש תחנה, שהיא מעבר לדיווח השנתי שיעשה איזושהי בקרה.

מיכאל ביטון: אחרי שלוש שנים, אם לא נחה דעתה של ועדת הכלכלה באותה תקופה, הוא פשוט תבטל.

מיכאל ביטון: אם היא לא עשתה פעולה אקטיבית להאריך אותו הוא מתבטל.

יעקב מרגי: מאחר שדיברה כאן הדס יעקובסון על צמצום הפגיעה, ואנחנו מדברים כבר על יוקר התיירות והנופש פה, הייתי מבקש עוד רובריקה בדיווח – גם תוצאות המאזנים, לא רק המחירים.

יעקב מרגי: עליית מחירים לא משקפת את הצורך האמיתי, החזירות שיש לאחרונה במשק הישראלי, לעשוק את הצרכן, הגיע הזמן לשים את זה במרכז החדר.

יעקב מרגי: אין שום הצדקה למחירים האלה, אני לא חושב שבחוץ לארץ, שהפערים מולם הם 300% ו-400%, מפסידים.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי אמר לי שכל חברה שתרצה לעשות את שני סוגי החבילות התיירותיות – אחת עם ביטול ואחת בלי – תהיה חייבת לתת את המידע.

מיכאל ביטון: אם היא לא תיתן את המידע החוק לא חל עליה.

יעקב מרגי: צריך לדעת מה לבקש.

מיכאל ביטון: בתוך המידע אתה מדבר גם מחירי החדרים וגם מאזנים לחברות שלא נסחרות בבורסה, שזה חברות פרטיות, יידרשו לתת את המאזנים שלהן.

יעל דניאלי: למה המידע הזה רלוונטי?

יעל דניאלי: אני שכשאתה עושה השוואה לגבי מחירי חדרים זה מדבר בעד עצמו.

יעקב מרגי: לא, לא מדבר בעד עצמו.

יעקב מרגי: כשאתם מתאמים מחירים כולכם יחד - - -

יעל דניאלי: לקבל מאזנים מחברות פרטיות, אני לא בטוחה שזה - - -

יעקב מרגי: יש תיאום מחירים וולונטרי, מה שנקרא.

יעל דניאלי: איזה תיאום מחירים?

יעל דניאלי: יש תחרות.

יעקב מרגי: איזה תחרות יש פה?

יעקב מרגי: אין מלונות, איזו תחרות יש פה?

מיכאל ביטון: המחירים של מלונות בישראל יקרים, הדיון מי נושא - - -

יעל דניאלי: אני מבינה מה אתה אומר.

יעל דניאלי: למה זה רלוונטי?

מיכאל ביטון: הדיון מי נושא באחריות לכך לא מתקיים היום, אבל כשרואים רווחי שיא בקורונה, בשנים הכי קשות של האזרחים בישראל, את התייקרות חבילות התיירות, כשראינו מענקים ודיבידנדים בזמן שהממשלה נתנה מענקים לחברות - - -

יעל דניאלי: אתם מדברים חברה אחת של 20 מלונות מתוך 460 מלונות.

יעקב מרגי: אם ניווכח שזה לא היה נכון – נכון.

יעל דניאלי: זה לא מעיד על הכלל.

יעל דניאלי: ראיתם דוחות של פתאל ודן, הם לא נמצאים שם.

יעל דניאלי: חברה אחת, 20 מלונות, אני חושבת שיש בזה משהו שהוא לא מידתי והוא גם זר.

מיכאל ביטון: מי שאין לו מה להסתיר לא פוחד לתת את המאזן שלו.

יעל דניאלי: למה מלון שרוצה לתת אפשרות של בחירת שני מחירים צריך לתת את המאזן שלו?

מיכאל ביטון: כי המאזן מבטא - - -

יעל דניאלי: אני לא חושבת שזה רלוונטי.

יעל דניאלי: הוא ייתן את המחירים, הוא ייתן את כל הנתונים ההשוואתיים.

מיכאל ביטון: זה רלוונטי כי שיעור הרווחיות יכול לנבוע מהפקעת מחירים.

יעל דניאלי: אבל אתה יכול לראות אם יש הפקעת מחירים, אתה משווה את המחירים למה שהיה לפני ארבע שנים לצורך העניין ומשם אתה מסיק את זה.

מיכאל ביטון: אני שומע את ההתנגדות לי - - -

יעל דניאלי: כי זה נראה לי, סוג של חברות פרטיות - - -

מיכאל ביטון: שמעתי אותך.

יעל דניאלי: יש חברות ציבוריות שמדווחות.

מיכאל ביטון: אנחנו נכלול את זה בחוק.

מיכאל ביטון: מי שנכון ורוצה לבוא לקראת האזרחים לא יפחד להציג את הנתונים הכספיים שלו, ואם יש לו מה להסתיר – זה מדאיג אותנו.

קריאה: איזה נתונים כספיים אבל?

קריאה: לא הבנתי.

יעקב מרגי: דוח כספי, מאזני רווחיות.

קריאה: אבל זה משהו שהוא סוד מסחרי.

יעקב מרגי: תישמר הסודיות.

יעקב מרגי: אנחנו גוף מחוקק.

יעל דניאלי: אולי נשמע את רשות התחרות, אם יש פה עניין לתת מאזן רווח והפסד.

רון כץ: אפשר לפתור את החששות האלה – זה יישאר סודי, זה מידע חסוי.

יעקב מרגי: ודאי, אמרנו.

יעקב מרגי: זה בכפוף לכך.

מיכאל ביטון: גם אם נשמע אותה, אנחנו נדרוש את זה.

רון כץ: זה מידע חסוי בכל מקרה, זה לא משהו שאמור להפריע.

מיכאל ביטון: חברים, אפשר לעבור להקראה?

יעקב מרגי: יש לנו זמן להתווכח בין הקריאה הראשונה לשנייה.

מיכאל ביטון: נעבור לקראה.

מיכאל ביטון: איתי, קדימה.

לימור מגן תלם: כל הדברים האלה, אחרי הקריאה הראשונה.

איתי עצמון: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – ביטול עסקת מכר מרחוק למתן שירותי תיירות בישראל), התשפ"ב–2022 אני רוצה להסביר וגם להעיר תוך כדי לגבי הסעיף שהקראתי.

איתי עצמון: מדובר על תיקון של הסעיף שקיים היום, שעניינו ביטול עסקת מכר מרחוק למתן שירותי תיירות מחוץ לישראל.

איתי עצמון: זה ההסדר שנחקק, כפי ששמענו, לפני כשלוש שנים, וכעת הוא יחול על כל שירותי התיירות, בין אם הם ניתנים בישראל ובין אם הם ניתנים במלואם מחוץ לישראל.

איתי עצמון: אני רוצה לשאול לגבי הסעיף האחרון שהקראתי, כי הוא מעביר את הנטל לצרכן לבדוק האם המחיר שהוא מצא הוא נמוך יותר, ואז הוא צריך לפנות לעוסק ואמורות לחול לגביו ההוראות לעניין זכות הביטול.

לימור מגן תלם: זה בא להגן עליו.

לימור מגן תלם: זה סעיף שמגן עליו, שאם הוא מצא כזו עסקה, שתהיה לו אפשרות.

לימור מגן תלם: כל הרעיון היה להגן על הצרכן.

רון כץ: אפילו יותר קל.

רון כץ: איתי, יש שתי רובריקות: עם ביטול / בלי ביטול.

רון כץ: אם המחיר עם ביטול יותר יקר מאשר בלי ביטול – זה לא חל.

רון כץ: קל.

איתי עצמון: קודם כול, כעיקרון, לא כתוב שהאפשרות לפי מדיניות הביטול בהכרח אמורה להיות האפשרות היותר זולה.

רון כץ: אז בוא נוסיף משפט שצריך להציג את זה יחד.

רון כץ: כשיש אפשרות בלי ביטול, צריך להציג גם את האפשרות עם ביטול, ואז זה הכי קל בעולם.

לימור מגן תלם: כל הרעיון הוא להגן עליו, לא להטיל עליו נטל.

איתי עצמון: השאלה היא לגבי פערי המחירים, כי זה נושא שלא מוזכר בסעיף שאנחנו מתקנים.

רון כץ: מדובר על אותו חדר.

רון כץ: אתה רוצה להזמין חדר במלון X – יציגו לך מחיר עם ביטול ומחיר בלי ביטול.

רון כץ: אם המחיר בלי ביטול גבוה יותר מהמחיר עם ביטול, אז אתה יכול לבטל.

רון כץ: מדובר על אותה עסקה בדיוק, זה העניין.

לימור מגן תלם: אין עליו שום נטל.

לימור מגן תלם: זה מאוד פשוט, הוא רואה את זה מוצג ואז יש לו אפשרות לבטל.

איתי עצמון: אז צריך יהיה לחדד את זה בנוסח.

לימור מגן תלם: אז בנוסח תחדדו, אבל זה היה הרעיון.

איתי עצמון: זה חל גם לגבי תיירות מחוץ לישראל?

רון כץ: מבחינתנו, אנחנו מדברים על כל סוגי התיירות שישראלים רוכשים.

איתי עצמון: אבל איך זה יעבוד בפועל?

איתי עצמון: אם מצאתי שמכרו לי עסקה כזאת במחיר גבוה יותר, מה אני עושה?

רון כץ: אתה יכול לבטל אותה, חוק הגנת הצרכן חל עליך.

לימור מגן תלם: זה נותן לך זכות ביטול אוטומטית.

רון כץ: אנחנו מדברים על אותה זכות ביטול שיש לך היום.

איתי עצמון: ממתי סופרים את זכות הביטול?

רון כץ: ממועד העסקה.

קריאה: אבל יכול להיות ש-14 ימים כבר עברו.

איתי עצמון: זה לא כל כך ברור כי כתוב כאן ככה - - -

לימור מגן תלם: אפשר ב"סמוך לאחר ביצוע העסקה" להכניס מועד.

איתי עצמון: צריך להכניס מועד אני חושב.

רון כץ: אנחנו סתם מסתבכים, החוק ברור גם היום.

רון כץ: הוא חל בדיוק כמו שהוא חל היום, לא משנים את זה.

איתי עצמון: רכשתי עסקה לא לפי זכות הביטול הצרכנית המעוגנת היום.

איתי עצמון: רכשתי חדר לפי מדיניות הביטול של העוסק.

יעקב מרגי: שהייתה אמורה להיות יותר זולה.

איתי עצמון: הייתה אמורה להיות יותר זולה, מצאתי עכשיו שמכרו לי בעצם עסקה יקרה יותר.

איתי עצמון: מה אני עושה?

רון כץ: אנחנו אותו על אותו חודש, על מועד ביצוע העסקה.

חנה וינשטוק-טירי: מועד עשיית העסקה?

חנה וינשטוק-טירי: זה משאיר פרק זמן מאוד קצר לעשות את השינוי.

קריאה: המחיר משתנה 17 פעמים ביום.

איתי עצמון: זה בדיוק העניין, המחיר יכול להשתנות.

רון כץ: אם תרכוש כרטיס טיסה לחו"ל, יש לך ריבועים: עם ביטול / בלי ביטול – באותו רגע.

קריאה: באותו מועד ואותו ספק.

לימור מגן תלם: אותו יום ואותו ספק.

לימור מגן תלם: אבל זה ברור שזה באותו יום.

איתי עצמון: עד 24 שעות אחרי.

רון כץ: קח 48 שעות, כדי להגן עוד יותר.

לימור מגן תלם: לא, המחירים משתנים.

לימור מגן תלם: זה כבר יהיה בלגן.

לימור מגן תלם: ממש באותו יום.

קריאה: המחירים משתנים מעת לעת בהתאם למלאי.

רון כץ: על אותו יום.

רון כץ: אנחנו מדברים על אותה עסקה.

לימור מגן תלם: ברור, לכן אמרתי שמספיק 24 שעות.

מיכאל ביטון: נספיק לקרוא את זה היום?

מיכאל ביטון: לגמור?

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להקריא ולאשר.

איתי עצמון: כן.

קריאה: אני מבקש זכות דיבור.

קריאה: זה חשוב.

איתי עצמון: רגע, אני רק רוצה להבין מה - - -

מיכאל ביטון: אתן לכם, חברים.

מיכאל ביטון: אבל אם אתה בעד החוק, תדע שלא יהיה לך חוק היום.

מיכאל ביטון: אני חוזר על זה אלף פעם, אתם לא מקשיבים.

מיכאל ביטון: תעירו כמה שאתם רוצים; בעוד 20 דקות הדיון נגמר.

מיכאל ביטון: מי רוצה להעיר הערות?

לימור מגן תלם: אחרי הקריאה הראשונה יש עוד פעם דיון בוועדת הכלכלה ונדון שוב בדברים לעומק.

רון כץ: לא, אין הערות.

מיכאל ביטון: מי רוצה להעיר הערות?

מיכאל ביטון: אוקיי, תתקדם.

איתי עצמון: אני רוצה לחדד מה השינויים שנשלב בסעיף קטן (ז).

איתי עצמון: מצא הצרכן עד 48 שעות אחרי - - -

לימור מגן תלם: 24.

איתי עצמון: 24?

איתי עצמון: מה ההחלטה?

לימור מגן תלם: 24.

מיכאל ביטון: הם המחוקקים, הם יגידו.

מיכאל ביטון: 24?

רון כץ: 24.

מיכאל ביטון: 24.

מיכאל ביטון: תתקדם.

איתי עצמון: אותה עסקה בדיוק.

איתי עצמון: במקרה הזה יחולו על העסקה הוראות לעניין זכות הביטול שקיימות היום, אבל סופרים את 14 הימים לא ממועד ביצוע העסקה אלא מהמועד שבו הוא גילה - - -

לימור מגן תלם: שיש עסקה יותר טובה.

רון כץ: כן, כן.

איתי עצמון: על מי נטל ההוכחה בעניין הזה?

רון כץ: על הצרכן.

רון כץ: גם היום זה אותו דבר.

לימור מגן תלם: אין פה יותר מדי נטל הוכחה.

קריאה: רק חידוד – שזה מאותו ספק.

ירון לוינסון: וזה ייכנס גם לפיצוי לא הוכחת נזק?

איתי עצמון: תיכף אגע בעניין הזה.

איתי עצמון: יש כמה תיקונים שצריך יהיה לערוך בעקבות השינויים.

איתי עצמון: תיקון אחד: למחוק את ההגדרה "מחוץ לישראל", מכיוון שהסעיף יוחל על כל העסקאות.

איתי עצמון: צריך יהיה לתקן את סעיף העיצומים הכספיים שחל גם היום – סעיף 22ג(א)(25א) – למחוק משם את "נותן שירות מחוץ לישראל" ולהחליף אותו ב"עוסק".

איתי עצמון: זו התאמה.

איתי עצמון: כך גם סעיף 31א לעניין פיצוי לדוגמה – זו סמכות של הממונה על הגנת הצרכן.

איתי עצמון: עכשיו אגע בתיקונים שעלו כאן בדיון.

איתי עצמון: קודם כול, החוק המוצע יעמוד בתוקפו שלוש שנים מיום הפרסום.

איתי עצמון: נצטרך לחדד על אלו שירותי תיירות החוק יחול מכיוון שהיום, כפי שאמרה היועצת המשפטית של הרשות להגנת הצרכן, החוק על שירותי תיירות שהם שירותי הארחה, נסיעה, חופש ובילוי – כלומר, הגדרה רחבה.

מיכאל ביטון: יש הגדרה בחוק לדבר הזה?

איתי עצמון: יש.

מיכאל ביטון: רוצים להשאיר - - - ?

רון כץ: שיישאר.

חנה וינשטוק-טירי: מה ההצדקה להחיל על השכרת רכב או כרטיסים למופעים?

רון כץ: איתי, מלונות וטיסות.

איתי עצמון: הארחה, חופש ובילוי, בלי נסיעה?

איתי עצמון: אבל זה לא טיסות.

הדס יעקובסון: אתרי נופש, לא רק מלונות.

חנה וינשטוק-טירי: אפשר לומר "מתקני אירוח".

איתי עצמון: חנה, תחדדי איך עדיף לנסח מבחינתכם, כי כרגע כתוב: "הארחה, נסיעה, חופש - - -"

חנה וינשטוק-טירי: אפשר לא להיצמד למה שכתוב היום, להגיד: שירותי אירוח ושירותי טיסה.

חנה וינשטוק-טירי: נדייק אחר כך.

רון כץ: איתי, אנחנו מדברים על לינה וטיסות.

איתי עצמון: אני מבקש להקריא טיוטת נוסח שניסחתי תוך כדי הדיון לגבי הסמכות של הממונה על הגנת הצרכן לדרוש מידע, ותתקנו אותי תוך כדי.

איתי עצמון: "הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן או עובד הרשות להגנת הצרכן מטעמו רשאי לדרוש מידע מעוסק המשווק או מוכר שירותי תיירות שחל עליהם הסעיף שעכשיו אישרנו ומציע שמציע שירותי תיירות לפי מדיניות ביטול – כלומר ללא זכות ביטול – לעניין מחירי השירותים שהוא מציע, תנאי העסקאות המוצעים וכן" – וכאן רציתי להבין מה החלטת הוועדה על דוחות כספיים מבוקרים, מאזנים.

איתי עצמון: מה הוועדה מבקשת?

מיכאל ביטון: דוחות כספיים - - -

תמר מירסקי: אני מבקשת להחריג עסקים קטנים מדרישות הדיווח.

איתי עצמון: למה?

איתי עצמון: הם לא חייבים להציע.

מיכאל ביטון: יכול להיות שהרשות להגנת הצרכן לא תבקש מעסקים את הדוחות האלה, אבל את הזכות לבקש יש לה.

רון כץ: למה, אין להם אפשרות להציג אותם?

רון כץ: זאת הבעיה?

מיכאל ביטון: אבל לא יפנו אליהם, לא נראה לי שהם יהיו הסיפור.

יעקב מרגי: זו אמירה בעייתית, כאילו עסקים קטנים לא מגישים.

נעם דן: ממחזור עסקי מסוים.

מיכאל ביטון: ממחזור עסקי מסוים?

מיכאל ביטון: איזה מחזור?

נעם דן: לקבוע מחזור הכנסות של עסקים גדולים.

ניר קפלן: 20 מיליון.

מיכאל ביטון: מה המספר שאת רוצה?

תמר מירסקי: יש הגדרה בחוק חובת מכרזים.

חנה וינשטוק-טירי: אבל זה לא מתואם איתנו, סליחה.

מיכאל ביטון: אז מה את חושבת?

מיכאל ביטון: שתהיה לך את הזכות לבקש פיקוח - - -

יעקב מרגי: לא צריך להחריג אף אחד, אדוני.

מיכאל ביטון: אם נרצה לעשות הגבלה לעסקים בהיקף מסוים זה ייכלל בתיקונים מקריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל ביטון: החוק הזה חוזר אלינו אחרי הקריאה הראשונה.

מיכאל ביטון: אחרי ההקראה, אם נספיק ונגמור, נעיר מספר הערות לפרוטוקול לסוגיות שייבחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדה.

איתי עצמון: אולי נציין את זה בדברי ההסבר.

מיכאל ביטון: בדיוק, שם.

אוריאל סיטרואן: בתור מישהו שמבקש הרבה נתונים מחברות ועושה ניתוחים, אז אני חושב שזה לא צריך רק מציע אלא בפועל, כי בסוף נרצה לראות אם סך האנשים ששילמו לחופשות שילמו בממוצע יותר מאשר לפני החוק או פחות אחרי החוק.

אוריאל סיטרואן: יהיו כאלה שישלמו יותר.

אוריאל סיטרואן: לא הצעת מחיר של המלון אלא בכמה כסף העסקה נסגרה בסוף, ולא רק הצעות.

איתי עצמון: מחירי עסקאות שבוצעו.

מיכאל ביטון: בפועל.

חנה וינשטוק-טירי: שאפשר יהיה לקבל את הנתונים לפחות שלוש שנים אחורה.

איתי עצמון: תיכף אגיע לזה, אבל עוד לא הבנתי מה החלטת הוועדה לגבי הדוחות הכספיים.

מיכאל ביטון: מאזן מבוקר, וזה ייבחן במעבר בין קריאה ראשונה לשנייה אם זה חל על עסקים מסוים.

חנה וינשטוק-טירי: נשמח להגיד לפרוטוקול שההמלצה שלנו היא לבחון נתונים של עסקים במחזור של 100 מיליון שקל בשנה.

יעקב מרגי: אז סירסת את כל תיירות הפנים, השארת רק את המלונות.

מיכאל ביטון: נבדוק את זה, לא אישרנו את זה.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, מה עשינו בזה?

מיכאל ביטון: לא אישרנו את זה.

מיכאל ביטון: כרגע לא אושר.

מיכאל ביטון: בואו נמשיך.

איתי עצמון: עוד כמה הבהרות לגבי דרישת המידע.

איתי עצמון: עוסק שקיבל דרישת מידע יחויב למסור את דרישת המידע, ויכול להיות שלקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית נבחן סנקציות שיוטלו על עוסק שלא ימסור מידע – לא כרגע.

איתי עצמון: נחדד בנוסח החוק שהמידע, יכול שיתייחס לגבי גם לגבי עסקאות שבוצעו חמש שנים לפני יום התחילה של החוק המוצע.

אילנה מזרחי: אפשר לבקש שהממונה לא רק יוסמך לבקש את המידע אלא גם יורה על האופן שבו המידע יועבר?

איתי עצמון: כן, ודאי.

מיכאל ביטון: ועל האופן שבו הוא יימסר.

נעם דן: חבר הכנסת מרגי, הכוונה הייתה שהעברת המידע תחול רק על עסקים גדולים מעל 100 מיליון, לא שהצעת החוק כולה.

איתי עצמון: אנחנו מבינים, אבל כרגע לא נעסוק בזה.

מיכאל ביטון: נכריע בכל השאלות בין הקריאה הראשונה לשנייה.

מיכאל ביטון: בואו נתקדם, חברים.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף שעניינו חובת שמירת סודיות על כל מי שהגיע לידיו מידע שנמסר – מן הסתם הרשות להגנת הצרכן וכל אדם שהגיע לידיו מידע שנמסר.

איתי עצמון: ננסח את סעיף שמירת הסודיות כפי שמקובל בחקיקה, כלומר נסייג מקרה שבו הוצא צו של בית משפט.

איתי עצמון: זה הסייג המקובל בחקיקה לגבי שמירת מידע.

איתי עצמון: אני מציע גם לקבוע שעוסק שלא מסר מידע לא יהיה רשאי להציע שירותי תיירות ללא זכות ביטול לפי חוק הגנת הצרכן, ואז תחול עליו הסנקציה של הצעת עסקה לצרכן בניגוד לסעיף 14ג לחוק.

מיכאל ביטון: אבל אם נתבקש, כי יכול להיות שהם לא יבקשו מעסקים קטנים.

לימור מגן תלם: רק אם הוא התבקש וסירב.

הילה דוידוביץ- בלומנטל: אבל אם צרכן נכנס לאתר, איך הוא יידע?

איתי עצמון: לא הבנתי את ההערה.

הילה דוידוביץ- בלומנטל: איך אדע - - -

איתי עצמון: גם היום עוסק יכול להפר את החוק.

מיכאל ביטון: הצרכן לא צריך לדעת אם הוא קיבל בקשה.

מיכאל ביטון: אם אדם הגיש את הנתונים, הוא יכול להציע הצעה של ביטול ולא ביטול; אם לא הגיש את הנתונים הכספיים הוא לא יכול לפרסם הצעה כזאת והוא עובר על החוק.

רון כץ: יש לי הצעה פשוטה.

רון כץ: אם הם לא יסכימו להעביר את המידע, משרד התיירות יידע לפרסם את זה.

רון כץ: בוא נתקדם.

איתי עצמון: אבל משרד התיירות הוא לא הגורם שמפקח.

רון כץ: יעבירו את זה למשרד התיירות.

מיכאל ביטון: לא לא.

רון כץ: משרד הכלכלה יפרסם את זה.

איתי עצמון: בוא נבחן את זה.

לימור מגן תלם: תבדקו איזה גוף אחראי על זה.

קריאה: המידע יועבר לבחינה למשרד התיירות.

קריאה: זה בסדר, נרצה שהמידע יועבר.

דליה שיליאן: אבל איך יפרסמו את זה?

מיכאל ביטון: דממה.

מיכאל ביטון: החוק הזה לא בשל לצאת לעולם, הוא לא בשל לקבל תוקף מחר.

מיכאל ביטון: יש לנו עוד תיקונים, עוד הבהרות, עוד בדיקות.

מיכאל ביטון: החוכמה היא להעביר בקריאה ראשונה, לעשות עוד דיון ולתקן ולהשלים.

מיכאל ביטון: אל תיתקעו עכשיו על הדברים האלה.

מיכאל ביטון: יש פה כמה שאלות, הן יירשמו לפרוטוקול בסוף.

מיכאל ביטון: נרשום את כל הסוגיות שעוד לא סיימנו לטפל בהן, נאשר אותו בקריאה ראשונה ונמשיך לטפל.

מיכאל ביטון: זה הכיוון.

איתי עצמון: אני מניח שגם לנו יהיו הערות לנוסח.

מיכאל ביטון: אולי גם עוד דברים שלא שמענו פה היום.

קריאה: סירב לקבל מידע - - -

איתי עצמון: אבל צריכה להיות דרישת מידע.

לימור מגן תלם: רק אם הוא דרש.

מיכאל ביטון: יש לנו בחוקים אחרים חובת מסירת מידע.

מיכאל ביטון: יש לנו התנהלות בדבר הזה.

איתי עצמון: הסעיף האחרון הוא סעיף דיווח לוועדת הכלכלה: הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן ידווח לוועדת הכלכלה אחת לשנה החל מיום שנה מיום תחילתו של חוק זה.

איתי עצמון: צריך להבין מה הוועדה מבקשת – נתונים או - - -

רון כץ: אנחנו מבקשים לקבל את - - -

מיכאל ביטון: לא הייתי משאיר את זה רק הממונה, הייתי מבקש משלושה משרדים לדווח איך הם רואים - - -

מאיה אברמוביץ: משרד התיירות גם מבקש לקבל את הנתונים שהרשות תקבל.

מיכאל ביטון: נבקש שהרשות להגנת הצרכן ומשרד התיירות ידווחו.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים גם אחריות כללית.

לימור מגן תלם: לראות אם הייתה באמת ירידת מחירים, איתי.

מיכאל ביטון: אפשר להטיל על שני גופים לדווח.

איתי עצמון: אגיד לכם מה מקובל בדרך כלל.

איתי עצמון: הגורם שמקבל נתונים והגורם שאוכף זה הגורם שבדרך כלל אמור לדווח לוועדה על יישום החוק.

איתי עצמון: זה המודל שאני מכיר.

איתי עצמון: אתה מבקש לקבוע שהממונה יתייעץ עם משרד התיירות?

מיכאל ביטון: בתיאום – אני לא יודע אם בתיאום, כי יכולה להיות גם דעה סותרת.

איתי עצמון: השאלה היא מה יהיה הדיווח - - -

מיכאל ביטון: יש מבט מקרו-כלכלי, יש לאוצר מבט נוסף.

לימור מגן תלם: אם הייתה ירידת מחירים או לא, זה כל הרעיון בדיווח.

איתי עצמון: אבל הרשות אוספת את הנתונים.

הדס לצרכנות: מצד שני, אנחנו יכולים לקבל המון מידע האם מיושם, אם יש בלגן, אם פתאום אנחנו רואים שבפועל יש המון בעיות.

מיכאל ביטון: שר התיירות והממונה על הגנת הצרכן ידווחו אחת לשנה.

איתי עצמון: אבל צריך להבין על מה.

איתי עצמון: הממונה על הגנת הצרכן מדווח על ריכוז הנתונים שהוא קיבל מהעוסקים?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: בחינת הנתונים והשפעתם על עליית המחירים בשוק האירוח והטיסות.

דליה שיליאן: גם אנחנו יכולים לדווח על תלונות.

מיכאל ביטון: שר התיירות ידווח על התפתחות השוק והשפעת החקיקה הזאת בהיבטים מקרו-כלכליים על ענף התיירות בישראל, ייתן לנו מבט כולל על הדבר הזה.

איתי עצמון: אז שתי חובות דיווח.

איתי עצמון: סיימנו את ההקראה.

לימור מגן תלם: לגבי המועדים, נעשה את זה אחרי הקריאה הראשונה.

מיכאל ביטון: אתה רוצה להגיד את הסוגיות שנטפל בהן בין הקריאה הראשונה לקריאה שנייה ושלישית, שעוד נבדוק אותן?

איתי עצמון: סוגיה ראשונה, אם אני מבין נכון, זה לשקול החרגה של עסקים בהיקף פעילות קטן מחלק מחובות דרישות המידע.

מיכאל ביטון: מה הדבר השני?

מיכאל ביטון: יש לנו את הבדיקה על אפשרות ביטול של 24 שעות או 48 שעות, לבחון אפשרות כזאת בחקיקה הסופית.

מיכאל ביטון: יש לנו הגדרת המושג "שירותי תיירות" – מרחיב או מצומצם, האם כפי שהיא קיימת בחוק או מנוסחת ספציפית לחוק זה.

איתי עצמון: וסנקציות אפשריות על עוסק שדרשו ממנו מידע והוא לא מסר.

מיכאל ביטון: מה עוד, חברים?

מיכאל ביטון: חובת הפרסום והמידע לצרכן בשינוי החקיקה הזה, נכון?

מיכאל ביטון: אני חושב שאלה סוגיות היסוד בדבר, פלוס התקנות של דיווח לוועדה, פלוס פקיעת תוקף החוק הזה, אם הוא לא ישיג את מטרתו, אוטומטית בתום שלוש שנים.

מיכאל ביטון: אם ועדת הכלכלה העתידית תראה שאכן השוק הזה השתנה לטובה בעקבות תיקון החקיקה היא יכולה לתת לחוק הזה תוקף לצמיתות או להאריך אותו ב-X שנים, כפי שתבחר לנכון במועד הדיון הרלוונטי.

איתי עצמון: כרגע זו הוראת שעה לשלוש שנים.

מיכאל ביטון: החוק הזה הוא ביוזמת לא מעט חברי כנסת.

מיכאל ביטון: רוב הגופים העסקיים וחברי הכנסת תומכים בחוק הזה, אבל שמענו גם דאגה מצד גופים צרכניים לאפשרות שהחוק הזה לא יוזיל מחירים אלא ייקר אותם או יפגע בזכויות צרכניות שמעוגנות היטב בכלכלה הישראלית.

מיכאל ביטון: אלה שתי דאגות שנשמעו כאן, ולכן אנחנו קוצבים לחוק הזה זמן להוכיח את עצמו ולהביא תוצאות.

מיכאל ביטון: אנחנו שומעים את שני הקולות – אחד של זהירות וחשש מפגיעה במעמד הצרכני וביכולת של האזרחים לקנות בזול, וקול אחר שאומר שהעולם הוא גלובלי ומערכת הפעילות התיירותית שלנו היא חלק מהעולם, ואם בעולם יש שני סוגים של מוצרים – מוצר עם ביטול ומוצר בלי ביטול – אנחנו צריכים לייצר את הסוגים האלה גם בפעילות התיירותית בישראל.

מיכאל ביטון: אנחנו שומעים את שני הקולות, לשניהם יש מקום.

מיכאל ביטון: הדאגות אמיתיות, ופה תהיה התבונה להכריע בוועדה וגם לקבל כל שנה דיווח.

מיכאל ביטון: אלה יהיו סימנים ראשונים על בסיס שנתי מה המגמות באירוע הזה.

מיכאל ביטון: אז אני מביא את זה להצבעה.

איתי עצמון: להכנה לקריאה ראשונה, עם השינויים שהוקראו.

מיכאל ביטון: מי בעד הצעת החוק של כלל חברי הכנסת שהוזכרו, בשביל כבודם והעובדה שהם עבדו על כך.

מיכאל ביטון: מיזגנו שתי הצעות חוק: הצעת החוק של חבר הכנסת רון כץ והצעת חוק נוספת של חברי הכנסת לימור מגן תלם, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר, יוסף שיין ואלינה ברדץ' יאלוב.

מיכאל ביטון: מי בעד הצעת החוק?

מיכאל ביטון: מי נגד?

מיכאל ביטון: ההצעה אושרה.

מיכאל ביטון: אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכאל ביטון: החוק עבר פה אחד בהכנה לקריאה ראשונה.

מיכאל ביטון: בהצלחה לכולם, תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני נועל את הישיבה.