ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 148, 2022-06-14 00:00

וליד טאהא: צוהריים טובים לכולם.

וליד טאהא: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

וליד טאהא: על סדר-היום: הצעה לדיון מהיר בנושא היערכות להתמודדות עם מינים פולשים מזיקים, של חברי הכנסת: מוסי רז ואלון טל.

וליד טאהא: חבר הכנסת אלון טל, תסביר מה זה מינים פולשים מזיקים.

וליד טאהא: האם המונח הזה כולל גם בני אדם או רק דברים אחרים?

אלון טל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אלון טל: עשיתי לך תואר דוקטור בנושא סביבה מבחינת שעות לימוד.

אלון טל: אנחנו יודעים שמצב המגוון הביולוגי בעולם בכלל, ובישראל בפרט, לא מלבלב.

אלון טל: יש נסיגה גדולה מאוד, ויש לכך הרבה מאוד גורמים: צמצום בתי גידול, ציד וכו'.

אלון טל: אבל אחד הגורמים השליליים ביותר זה מה שנקרא "מינים פולשים".

אלון טל: אלו מינים שאינם טבעיים במערכת האקולוגית.

אלון טל: הם בדרך כלל מגיעים דרך סחר לאותה מערכת אקולוגית, והמערכת האקולוגית לא יודעת איך להתגונן מפניהם.

אלון טל: למשל, נניח ומגיע נחש שחור לאי גואם שבאוקיינוס השקט, ותוך עשר שנים אין ציפורים בגואם כיוון שאין אויב טבעי, והם התרבו.

אלון טל: אנשים פחדו לפתוח את ברז המים בבית כי הנחשים יצאו.

וליד טאהא: שלא יסחרו בזה ויביאו את זה הנה.

אלון טל: נכון.

אלון טל: ציפורי המים והטרמיט הפורמוזי שלנו הם צרות גדולות מאוד, אבל יש לזה תקדימים.

אלון טל: בעולם התחילו להתמודד עם זה, וכמובן שבמסגרת האמנה למגוון ביולוגי יש פרק שלם כדי להתמודד עם זה.

אלון טל: מדינת ישראל אמורה להיערך מבחינת אסטרטגיה לאומית למניעת מינים פולשים שבאים וממש פוגעים באוכלוסיות מקומיות.

וליד טאהא: האם תוכל לציין את המינים הפולשים העיקריים?

אלון טל: יש מזיקים בחקלאות.

אלון טל: מבקר המדינה פה ייתנו לך רשימה.

אלון טל: זה גם צמחים מתפשטים, שלא יודעים איך להתמודד איתם, וזה גם בעיקר חרקים, אבל לא רק.

אלון טל: למשל, ציפורי מיינה בורחות מהצפארי בפארק הירקון והן עושות טרור לשאר הציפורים האנדמיים של מדינת ישראל.

וליד טאהא: אתה אומר שיש טרור גם אצל ציפורים.

אלון טל: כנראה.

מוסי רז: לא בטוח.

מוסי רז: אבל יש ציפוים תומכות טרור.

וליד טאהא: כן, יש מי שיגיד גם את זה.

וליד טאהא: כנראה שאולי יודעים גם את המוצא שלהן.

אלון טל: לטבע יש חוקים משלו.

אלון טל: הסוגיה הזו היא אינה חדשה.

אלון טל: לפני 12 הנחיתי מסטרנט, שהציע מערכת שלימה לגבי זה שמדינת ישראל צריכה להיות כמו אירופה מבחינת הבקרה והבדיקה.

אלון טל: למדנו, ולכן יזמנו את הדיון היום, שמבקר המדינה בחן את הסוגיה וגילה אנרכיה מוחלטת.

אלון טל: למשל, שהמשרד להגנת הסביבה מבין היטב את הסוגיה אבל הוא מרגיש שאין לו סמכות ואחריות.

וליד טאהא: אולי גם כלים, בדומה לדיון הקודם.

אלון טל: זה דומה.

אלון טל: גם משרד החקלאות מבין את החשיבות, אבל הוא חושב שהוא לא בעל הבית.

אלון טל: בסופו של דבר, אין לנו גוף מתכלל.

אלון טל: המנגינה הזו חוזרת על עצמה.

אלון טל: הם בוודאי יציגו את זה.

אלון טל: מאוד חשוב שדווקא הוועדה הזו תביא את השחקנים יחד על מנת לעשות סדר.

אלון טל: בשבת קיבלנו מהגברת אקרמן דוח שבחן את מה שקורה בחקלאות מבחינת הבקרה בגבולות שלנו כלפי המינים הפולשים.

אלון טל: הרפורמה בחקלאות אמורה להפחית את הבדיקות, את מספר המפקחים, ולתת יותר סחורה חקלאית.

אלון טל: אבל מומחים מהאקדמיה, אנשי משרד החקלאות לשעבר, אמרו פה אחד שזה בדיוק להיפך, ושצריך עכשיו להוסיף פקחים כיוון שהסיכון הולך וגדל.

אלון טל: נמצא פה תומר, אני מקווה שהוא יספיק לדבר.

אלון טל: הוא מדביר, והוא הסביר איך במשך שנתיים וחצי הוא ניסה להתריע על הטרמיט הפורמוזי בפתח תקוה, שהוא באמת טרוריסט, ואף אחד לא השיב.

אלון טל: לתומי חשבתי שזו סוגיה אקולוגית.

אלון טל: מסתבר שזו בעיקר גם סוגיה כלכלית-אנושית.

אלון טל: כלומר, הפגיעה בחקלאות, הפגיעה במבנים מעץ וכו'.

אלון טל: העלות-תועלת בהתערבות ממשלתית גבוהה מאוד.

אלון טל: לכן, גם מי שהוא אינו חובב טבע יכול למצוא סיבות טובות מאוד לפעול נגד המינים הפולשים.

אלון טל: זהו דיון חשוב, ואני כרגיל מברך אותך על שהתגייסת לסייע.

אלון טל: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה לך, חבר הכנסת אלון טל.

וליד טאהא: הוספת לנו היום שני מונחים חדשים: טרור ציפורים וטרור חרקים.

וליד טאהא: אני מניח שאם היינו מזכירים איזושהי חיית בר מזיקה ופולשת, אפשר היה לצרף אותה לרשימה.

אלון טל: איך אתה מגדיר את חזיר הבר שפגש אותך הבוקר?

אלון טל: אני לא ראיתי אותו, אני לא נתתי הגדרה.

וליד טאהא: אתה מגדיר אותו טרוריסט?

וליד טאהא: לפחות יש פה הגדרה של טרוריסטים ללא תיוגים של מוצא ורקע.

וליד טאהא: יש פה הגדרה תמימה.

אלון טל: אבל הוא בטח לא עומדי בחוקי החלאל והכשרות.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: חבר הכנסת מוסי רז, האם אתה מסכים עם הרשימה של חבר הכנסת טל?

מוסי רז: אני מסכים עם כל מה שאמר חברי חבר הכנסת אלון טל.

מוסי רז: עכשיו תבין למה אני תמיד משתדל לבוא קודם ולדבר לפניו.

מוסי רז: הוא אמר את כל מה שיש לי להגיד ואני לא רוצה לחזור על הדברים.

מוסי רז: יש את דוח מבקר המדינה.

מוסי רז: זה קצת מזכיר את הדיון הקודם, שלא הייתי בו.

מוסי רז: הייתי בפתיחה.

מוסי רז: חשוב שיהיה גוף מתכלל ושיהיה גורם שיהיה אחראי על האסטרטגיה בנושא הזה.

מוסי רז: מינים פולשים מפריעים גם בבתים.

מוסי רז: הטרמיטים נמצאים בבתים.

מוסי רז: הם מפריעים גם לכלכלה, גם לחקלאות.

מוסי רז: החקלאי המסכן מרסס ואז חיות בר מתות, והוא בכלל לא התכוון לזה.

מוסי רז: זהו תהליך שהולך וגדל.

מוסי רז: הרפורמה בחקלאות בטח לא תעזור בנושא הזה.

מוסי רז: צריך לקחת זאת בחשבון.

מוסי רז: בואו נגיד את האמת.

מוסי רז: בכל פעם שאחד ואחת מאיתנו נוסע לחוץ לארץ, ובוודאי אם זה במעבר יבשתי לירדן או למצרים, או כשהוא קונה משהו מחוץ לארץ אפילו בדואר, אנחנו נחשפים לסיכון הזה, ולכן אנחנו חייבים להיערך אליו בצורה יותר מסודרת.

וליד טאהא: תודה רבה לך, חבר הכנסת מוסי רז.

וליד טאהא: אכן, כבר היינו ביותר מדיון אחד ודנו בסוגיות שבהן מטפל יותר מגורם אחד.

וליד טאהא: מצאנו, בעיקר, שכל גורם עובד בנפרד, שאין סנכרון ושלא מתכללים.

וליד טאהא: לעיתים מקימים ועדות מנכ"לים והן ממליצות, אבל ההמלצות לא מתקיימות.

וליד טאהא: משרד מבקר המדינה בדרך כלל לא משתתף בדיוני ועדות אלא בדיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה כאשר היא מתקיימת.

וליד טאהא: אבל בינתיים הם הגיעו אלינו לוועדה.

וליד טאהא: נאפשר להם לדבר על הסוגיה הספציפית, וגם אם הם יוכלו לומר בכלל דברים על סוגיות שונות שעולות, בהן מחפשים קשר בין כל מיני מנגנונים וגופים שמתעסקים בסוגיה אבל לא מוצאים אותו כי הגורמים פועלים כאיים עצמאיים.

וליד טאהא: הם לעיתים גם מתחרים זה בזה בתחרות לא סימפטית.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

אהרון הלינגר: צוהריים טובים.

אהרון הלינגר: קודם כול, תודה על ההזמנה להופיע בפני ועדה חשובה זו.

אהרון הלינגר: מבקר המדינה פרסם לפני כחודש במסגרת דוח שנתי 72ג, דוח בנושא מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי.

אהרון הלינגר: לבקשת הוועדה, ועקב אי פעולתה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כפי שציינת, נענה מבקר המדינה באופן מיוחד לבקשה להציג בדיון זה את הממצאים וההמלצות העיקריים של הדוח.

אהרון הלינגר: לנוכח ההפרדה הנדרשת בין עבודת ביקורת המדינה לעבודת המחוקק, אנו נציג בדיון את הממצאים וההמלצות ולא נתייחס ולא נביע עמדה באשר לעניינים אחרים, ככל שיעלו בדיון הזה.

אהרון הלינגר: יחסי הגומלין בין מרכיבי המגוון הביולוגי ותנאי הסביבה השונים יוצרים מערכת אקולוגית.

אהרון הלינגר: שירותי המערכות האקולוגיות בישראל הוערכו על ידי צוות מומחים בשנת 2014 בכ-122 מיליארד שקל בשנה.

אהרון הלינגר: מערכות אקולוגיות שונות זו מזו בהרכב המינים, במבנה ובתפקוד.

אהרון הלינגר: קיומה של מערכת אקולוגית מותנה ביציבות התנאים המקיימים אותה, וכל שינוי במרכיב אחד יכול להשפיע על הרכב המערכת כולה.

אהרון הלינגר: עוד מעט אתייחס לעניין זה.

אהרון הלינגר: מדינת ישראל התברכה במגוון רחב של מאפייני אקלים, גיאולוגיה, טופוגרפיה ונוף.

אהרון הלינגר: היא נמצאת בצומת בין יבשות: אירופה, אפריקה ואסיה.

אהרון הלינגר: כל אלה מביאים לכך שהאקולוגיה בה היא ייחודית במגוון בתי גידול, חולות, כורכר, בריכות חורף, מעיינות ועוד, ועשירה במגוון רב של מיני צומח ובעלי חיים.

אהרון הלינגר: לאור נתונים אלה, ישראל נכללת במפת האזורים החשובים ביותר לשמירה על המגוון הביולוגי העולמי, ומשתייכת ל-36 אזורים החמים הייחודיים בתחום זה בעולם.

אהרון הלינגר: אחד מגורמי השחיקה העיקריים המאיימים על המגוון הביולוגי בישראל הוא המינים הפולשים, שהינם אורגניזמים זרים הפולשים למערכת אקולוגית, כפי שציין פה פרופ' טל, המהווים בעיה עולמית.

אהרון הלינגר: מעבר לפגיעתם במגוון הביולוגי, הם מתפשטים ומתבססים בה ועלולים לגרום נזקים, הן למערכת זו והן לתחומי חיים נוספים כמו: איכות חיים, בריאות, רכוש, תשתיות, ובמקרים קיצוניים אף להביא לקריסה ולאובדן של המערכות האקולוגיות ללא יכולת שיקום.

אהרון הלינגר: משרד מבקר המדינה בדק בשנת 2021 את אופן התנהלותם של עשרות גופים ממשלתיים במספר היבטים מרכזיים הקשורים לנושא מגוון ביולוגי ומינים פולשים.

אהרון הלינגר: הממצאים שהועלו וההמצאות מפורטים בהרחבה בדוח הביקורת.

אהרון הלינגר: אבקש מגברת עידית דניאל, שביצעה את הביקורת יחד עם ד"ר רויטל גולדשמיד, שנעדרת מדיון זה, להציג באמצעות המצגת שהכנו את הממצאים העיקריים שבדוח, והיא גם תשיב לשאלות שהעלית בתחילת הדיון.

אהרון הלינגר: עידית, בבקשה.

עידית דניאל: צוהריים טובים לכולם.

עידית דניאל: כפי שסקר מר הלינגר, הדוח עוסק בחשיבות המגוון הביולוגי ושמירתו, והוא מתמקד במינים הפולשים.

עידית דניאל: אציין שיש עוד מחוללי שחיקה של מגוון ביולוגי כמו: התמרת שטחים פתוחים, הרס בתי גידול, ניצול יתר של משאבי טבע, אסונות וזיהום, שינויי אקלים, ועוד.

עידית דניאל: אפרט להלן את הנושאים בהם עסק הדוח: עסקנו באמנות ובנורמות הבין-לאומיות, בתוכנית האסטרטגית הלאומית, במסגרת הנורמטיבית, בטיפול במינים פולשים בישראל, בניטור המגוון הביולוגי, באחריות התאגידית לכל הקשור למגוון ביולוגי, והפרק האחרון עוסק בהערכת סיכונים, ניהולם, והערכת הנזקים.

עידית דניאל: הפרק העוסק באמנות ונורמות בין-לאומיות.

עידית דניאל: חשוב להגיד שהידרדרות המגוון הביולוגי ובעיית המינים הפולשים הן בעיות בין-לאומיות המחריפות עם התעצמות הגלובליזציה והסחר הבין-לאומי, כפי שהזכיר הפרופסור.

עידית דניאל: בעיות אלו מצריכות פתרון ברמה הלאומית מעבר לפתרון הבין-לאומי.

עידית דניאל: בעולם קיימת אמנה בין-לאומית למגוון ביולוגי, כפי שהזכיר הפרופסור, אמנת CBD, וישנן אמנות נוספות, יותר נישתיות, בתחומים ספציפיים כמו: שימור הים, מינים מהונדסים, ועוד.

עידית דניאל: בפרק הזה בדקנו איפה ישראל עומדת ביחס לזירה הבין-לאומית ואיך היא מיישמת את המחויבויות הבין-לאומיות שלה כדי לעמוד בהתחייבויות.

עידית דניאל: כפי שרואים בשקף המוצג, אלה הממצאים העיקריים שהועלו בדוח בקשר לאמנת CBD.

עידית דניאל: העלינו שמדינת ישראל דיווחה לאמנת הבין-לאומית שהיא לא עומדת במרבית היעדים שהיא הציבה לעצמה.

עידית דניאל: באופן כללי, ישראל אינה עומדת בלוחות זמנים שהיא התחייבה אליהם.

עידית דניאל: למרות שבישראל שיעור עיבוד השטחים הטבעיים גבוהה כמעט פי חמישה בהשוואה למדינות ה-OECD, ישראל מתרחקת מהיעד לצמצום השימוש בשטחים פתוחים.

עידית דניאל: ישראל לא הציבה יעדים לאומיים בנושא שיקום מערכות אקולוגיות ולא בנושא גיוס משאבים כלכליים ליישום אפקטיבי של יעדי האמנה, וישראל הפגינה התקדמות לא מספקת בניהול ובשימור המגוון האקולוגי במספר רב של אספקטים, ובהם: ניהול אזורים מוגנים, ניהול מינים רגישים, פיתוח כלים נורמטיביים, סדרי עדיפויות ופעולות ציבוריות.

עידית דניאל: בתרשים שמצד שמאל אתם רואים תרשים שטח שמורות טבע ימיות בישראל ביחס למדינות ולקבוצות מדינות בעולם.

עידית דניאל: למרות זאת, אנחנו רואים שהאמנות שעוסקות בים ובשימור הים בישראל עדיין לא מאושררות.

עידית דניאל: לדוגמה, לגבי אמנת ברצלונה אנחנו רואים בשקף שמדינת ישראל טרם אישררה פרוטוקולים שנוגעים לזיהום הים מפסולת המוטלת מכלי טיס וכלי שיט, משינוע חומרים, ומפעילות באזור מדף היבשת.

עידית דניאל: לגבי האמנה בדבר פיקוח מי נטל, שזהו נתיב כניסה משמעותי של מינים פולשים, גם אמנה זו טרם אושררה.

עידית דניאל: יש גם אמנות בנושא משאבים גנטיים, שישראל לא אישררה.

עידית דניאל: הן חשובות מאוד לשימור חומרים גנטיים וגם לזכויות של מדינת ישראל עליהם.

עידית דניאל: כדי להתמודד עם בעיה ברמה לאומית נדרשת תוכנית אסטרטגית ישימה.

עידית דניאל: בין יתר הממצאים שהעלתה הביקורת, וכפי שרואים בשקף, כ-20 שנים לאחר שהתקבלה החלטת ממשלה בנושא, בשנת 2003, עדיין לא גובשה תוכנית ממשית הניתנת ליישום.

עידית דניאל: שאר הפרטים בדוח.

עידית דניאל: במסגרת הדוח בחנו את התשתית הנורמטיבית הקיימת לשמירה על מגוון ביולוגי ולטיפול במינים פולשים.

עידית דניאל: למעשה, בדקנו שלוש מסגרות נורמטיביות עיקריות: את נורמות האסדרה הקיימות, את גופי היישום, כפי שדיבר הפרופסור, ואת הרשימות לפיהן ניתן לבחון ולבצע סלקציה של מינים.

עידית דניאל: בעניין האסדרה מצאנו שישנן מספר רב של נורמות שיש להן נגיעה למגוון רחב של אורגניזמים לטבע, לסחר, לזרעים, לפרוקי רגליים, ליערות, לדיג.

עידית דניאל: לא אפרט כאן הכול.

עידית דניאל: המשותף לכול הוא שרוב הנורמות הן סקטוריאליות והן מאוד מצומצמות ונוגעות באספקטים צרים.

עידית דניאל: המסגרת הנורמטיבית היא חלקית והיא נעדרת חקיקה מרכזית בנושא מינים פולשים.

עידית דניאל: בעניין יישום של נורמות מצאנו שהיישום הוטל על מספר רב של גורמים וגופים, שמטרותיהם לעיתים שונות ולעיתים אף מנוגדות.

עידית דניאל: לגבי הרשימות – מצאנו שהרשימות של מינים זרים, נגעים או פולשים, הן חלקיות והן אינן יכולות לשמש כתוכנית עבודה.

עידית דניאל: בתרשים, שמוצב פה מצד שמאל, רואים, בין היתר, חלק מהחוסרים שהעלינו כמו:

עידית דניאל: חסרה יד של פיקוח על שחרור מינים לטבע, כמו שהזכיר הפרופסור את אותו שחרור של המיינה או הדררה מאותו פארק ציפורים.

עידית דניאל: היעדר מנגנון לגריטה ולפינוי של ציוד נגוע.

עידית דניאל: לדוגמה, ציוד הנגוע בטרמיטים.

עידית דניאל: אולי תומר ידבר על זה.

עידית דניאל: אנחנו רואים גם שצו רישוי עסקים אינו מחייב שימור מגוון ביולוגי ומניעת מינים פולשים.

עידית דניאל: במהלך העבודה הבנו שמינים פולשים היא עובדה הדורשת התמודדות.

עידית דניאל: בדקנו מה נעשה בפועל בישראל מבחינת שלבי הטיפול, מניעת חדירה, מניעת התפשטות והתבססות, וכשהם כבר פה אז ביעור או הכלה איך אנחנו מתמודדים עם זה.

עידית דניאל: מצאנו שקו ההגנה הראשון נגד תופעת מינים פולשים ומניעת חדירתם לשטח המדינה, וככל שזה במקומות שזה ניתן.

עידית דניאל: מצאנו את הדברים הבאים: למעשה, אין נציגות של המשרד להגנת הסביבה בכל אחת מנקודת הכניסה לארץ, אם זה של נוסעים ואם זה של מטען.

עידית דניאל: הפתרונות הניתנים בנקודות הכניסה מבוססים על רצון טוב של מפקחים מטעם משרד החקלאות או המכס, אבל הם חלקיים והם לא נותנים מענה לכלל אפשרויות החדירה, והם אינם יכולים להכיל את כלל הבדיקות הנדרשות למניעת כניסת מינים פולשים.

עידית דניאל: הדוח שלנו מפרט טיפול שנעשה במינים שכבר חדרו והתבססו.

עידית דניאל: בחנו מספר מקרים, ואותם רואים בתמונות, בהם: טרמיט העל הפורמוזי, שעליו פירטנו בהרחבה, גם על יקינטון המים, על המיינה המצויה.

עידית דניאל: חשוב להדגיש שמינים פולשים לפעמים נראים יפים.

עידית דניאל: למשל, אנחנו רואים את הפרח של יקינטון המים בפריחה, וזה נראה פרח מאוד יפה.

עידית דניאל: אבל זה עלול להטעות כי המינים האלה מאוד מאוד מסוכנים.

עידית דניאל: כמובן שזה מפורט מאוד בדוח ומומלץ לקרוא.

עידית דניאל: אחת הדוגמאות אליה התייחסנו גם בפירוט בדוח היא נמלת האש הקטנה.

עידית דניאל: רואים כמה היא קטנה ביחס לחוד של עט כדורי.

עידית דניאל: נזקי נמלת האש הם פגיעה באקולוגיה ובבריאות.

עידית דניאל: היא התגלתה לראשונה בישראל בשנת 2005 באזור עמק הירדן.

עידית דניאל: זה בערך שבע שנים לאחר שהיא חדרה לישראל במטען של משלוח של בולי עץ.

עידית דניאל: כשגילו אז, ב-2005, והבינו שיש כאן איזושהי בעיה היו שבעה יישובים נגועים.

עידית דניאל: אנחנו רואים כאן בגרף למטה מצד שמאל שבאפריל 2011 כבר היו מאה יישובים נגועים.

עידית דניאל: נכון לאוגוסט 2021, במהלך כתיבת הדוח, היו 648 יישובים נגועים, הפרוסים ברחבי הארץ, 53 אתרי תיירות נגועים, ונמצאו גם 114 משתלות נגועות, כשההנחה היא שהדרך העיקרית בה מופצת נמלת האש בארץ היא באמצעות משתלות נגועות וצמחים שקונים במשתלות.

עידית דניאל: בעניין הטיפול בנמלת האש, כפי שרואים בשקף, העלינו מספר ממצאים: קודם כול, עיכוב בטיפול.

עידית דניאל: שבע שנים אחרי שהיא הגיעה.

עידית דניאל: שנית, היעדר מענה.

עידית דניאל: לא היה חומר הדברה מתאים בתחילת הטיפול.

עידית דניאל: שלוש, היעדר אסטרטגיה.

עידית דניאל: לא נעשה ניטור.

עידית דניאל: היתה התלבטות אם יהיה ניטור או לא.

עידית דניאל: היעדר שקיפות ואיחור בפרסום לציבור, שהיה יכול לסייע, ופערים בשיתוף פעולה בין המשרדים.

עידית דניאל: כמו כל בעיה, כדי לטפל בה צריכים לעמוד על היקפה וחומרתה, וזאת באמצעות ניטור, איגום הנתונים, עיבוד הנתונים, שנאספו לכדי תוכנית עבודה.

עידית דניאל: מצאנו שנעשה ניטור בארץ בחלק מהמערכות האקולוגיות.

עידית דניאל: בכל אחד מהאזורים האקולוגים שכן מנוטרים, המרחב היבשתי, בתי גידול אקווטיים וימיים ובתי גידול לחים, מצאנו שפועלים מספר גופים, לעיתים על אותו תא שטח, כפי שאנחנו רואים כאן בעיגולים בשקף.

עידית דניאל: עוד מצאנו שאין תיאום בין הגופים העוסקים בניטור, והנתונים בפועל אינם מאוגמים לכדי תוכנית עבודה.

עידית דניאל: עוד העלינו שאין שימוש מספיק במדע אזרחי ובשיתוף הציבור ככלים לאיתור מוקדם של פגיעות במגוון הביולוגי ולמניעת התפשטות של מינים פולשים.

עידית דניאל: לגבי תוצרי הניטור – בשקף מובאים שלושה תוצרים.

עידית דניאל: ישנם עוד.

עידית דניאל: מצאנו שהם חלקיים, אינם כוללים את כל המערכות האקולוגיות.

עידית דניאל: התוצרים עצמם מצביעים על פערי ידע וחוסרים, ואינם משמשים לצורכי ניהול.

עידית דניאל: כ-40% מהכלכלה העולמית מבוססת על המערכות האקולוגיות, ואהרון ציין גם את התלות הכלכלית.

עידית דניאל: הכלכלה משפיעה על שירותי המערכות ומושפעת מהן.

עידית דניאל: בדקנו כיצד התאגידים מטמיעים היבטים ושיקולים סביבתיים בהליכי קבלת ההחלטות באמצעות הדיווחים שלהם לרגולטורים השונים, וזאת לפי מתודולוגיה בת קיימא שנקראת ESG.

עידית דניאל: כמובן שבדקנו את זה בדגש על מגוון ביולוגי ומינים פולשים.

עידית דניאל: העלינו שברוב המקרים הדיווח של התאגידים נמצא במסגרת עיקרון המהותיות.

עידית דניאל: כלומר, נושאים שהם מהותיים עבור המשקיעים, וזה לאו דווקא עניינים סביבתיים, ובפרט מגוון ביולוגי ומינים פולשים, כפי שאפשר לראות כאן בתרשים.

עידית דניאל: בדקנו איפה נמצאת מדינת ישראל ביחס לעולם בנושא דיווח תאגידי, ומצאנו שבישראל חלה ירידה בדיווח, בניגוד למגמה העולמית.

עידית דניאל: בדקנו גם מה הדרישות של הגופים הרגולטורים הרלוונטיים בישראל ומצאנו כך: ברשות לניירות ערך יש התפתחות בהסדרה בנושא הדיווח, אבל כל הנושא עדיין וולונטרי.

עידית דניאל: ברשות החברות הממשלתיות היה ניסיון לגבש אסטרטגיה לדיווח אבל הדיווחים תופסים מקום שולי ביעדי החברות.

עידית דניאל: בבנק ישראל, המפקח על הבנקים, רוב דיווחי ה-ESG של הבנקים הם לא בענייני סביבה, וגם אלה שהם בענייני סביבה הם כלליים ביותר.

עידית דניאל: ברשות שוק ההון מצאנו שאין נהלים לבחינת השקעות אחראיות של גופים מוסדיים בנושא סביבה, למרות דרישה קיימת של רשות שוק ההון לדיווח כזה.

עידית דניאל: בהתפשטות ובהתבססות מינים פולשים יש פוטנציאל לנזק כלכלי ונזק אקולוגי.

עידית דניאל: זו היתה הפתיחה שלנו, ואנחנו מודעים לזה.

עידית דניאל: הנזק גדל עם ההתפשטות בכל תחומי החיים.

עידית דניאל: שיקום הנזקים והטיפול בהם כרוך בעלויות ישירות ועקיפות של טיפול, ביעור, תחזוקה, ניטור, פיקוח ושיקום.

עידית דניאל: כדי להתמודד צריך קודם כול לבצע זיהוי של המינים, ולאחריו לבצע תהליכים של הערכת סיכונים וניהול סיכונים המבוססים על הערכה כלכלית.

עידית דניאל: מה העלינו?

עידית דניאל: בישראל אין תהליך מובנה הנעשה במשרד להגנת הסביבה, וגם נוהלי הבידוק אינם מבוססים על מינים מרשימת המאה המסוכנים בעולם.

עידית דניאל: אני מציינת זאת כי בעולם יש רשימות, יש הכנות, ואנחנו לא מאמצים את הידוע בעולם.

עידית דניאל: בעולם נעשו עבודות מקיפות והעלויות הן גבוהות.

עידית דניאל: בשקף פה מצד שמאל אנחנו רואים עבודה שנעשתה באירופה, והיא פורסמה בשנת 2020, בנושא הנזקים.

עידית דניאל: הנזקים הם עצומים והם במיליארדי דולרים.

עידית דניאל: לדוגמה, נזקי חקלאות הוערכו ב-36 מיליארד דולר, ונזקי יערות באירופה הוערכו ב-25 מיליארד.

עידית דניאל: בכל מקרה אנחנו רואים שהסכומים הם עצומים.

עידית דניאל: בדקנו את ההערכות הכלכליות של המשרד להגנת הסביבה.

עידית דניאל: היו לה שתיים: אחת מ-2013 ואחת משנת 2020, שהוא עשה בשיתוף עם משרד החקלאות ורשות הטבע והגנים.

עידית דניאל: משרד מבקר המדינה ביצע הערכה כלכלית לאומדן הנזק בהשוואה למחקרים בין-לאומיים והתאמה לנתונים בישראל.

עידית דניאל: השווינו את תוצאות ההערכה הכלכלית שביצענו להערכות הכלכליות של המשרד, ובדקנו גם את המתודולוגיות ששימשו בעבודות אלה.

עידית דניאל: העלינו פערים של מאות אחוזים בין העבודות שנעשו בשנים 2013 ו-2020 לבין האומדן שאנחנו הערכנו.

עידית דניאל: לסיכום, נפרט כאן את עיקרי הממצאים, ושוב, יש הרבה ממצאים שנמצאים בדוח המלא, ואת עיקרי ההמלצות: מאות, עד אלפים של מינים פולשים, את המספר המדויק לא מצאנו בשום מקום, התבססו בישראל וגורמים נזקים לאדם ולסביבה, לרבות נזקים כלכליים.

עידית דניאל: אין בישראל תוכניות ופעולות חירום למניעת הנזקים ולצמצומם.

עידית דניאל: ההסדרה בישראל היא חלקית, לא מספיקה, ולעיתים אינה מחייבת.

עידית דניאל: בישראל אין תוכנית אסטרטגית הכוללת ממד יישומי עם יעדים מוגדרים.

עידית דניאל: בישראל אין מנגנון לטיפול במינים פולשים, המבוסס על הערכה וניהול סיכונים, ועל הערכה כלכלית כבסיס לקבלת החלטות.

עידית דניאל: בישראל ניכר היעדר התיאום בין הגופים העוסקים בהיבטים השונים של מינים פולשים והמגוון הביולוגי.

עידית דניאל: ישראל אינה עומדת בכל הסטנדרטים הבין-לאומיים אליהם התחייבה, וחסר בישראל מנגנון מחייב לדיווח תאגידי.

עידית דניאל: מרבית ההמלצות שלנו בדוח מופנות למשרד להגנת הסביבה.

עידית דניאל: אבל חשוב לציין שהמשרד להגנת הסביבה משמש מוקד לאומי למימוש היעדים הבין-לאומיים בשיתוף עם רשות הטבע והגנים, אבל רוב ההמלצות מחייבות שיתופי פעולה גם עם גורמים נוספים.

עידית דניאל: אלה הן ההמלצות העיקריות למשרד להגנת הסביבה: לפעול בהתאם להתחייבויות הבין-לאומיות, להשלים גיבוש של תוכנית אסטרטגית יישומית שתוכל לתת מענה, לפעול לאסדרת נורמות מחייבות, להוביל מנגנון תיאום בין כלל המשרדים וכלל הגורמים ליצירת שיתוף פעולה, ולפעול בשיתוף הרגולטורים הפיננסיים ליצירת כלים אסדרתיים מחייבים לתאגידים.

עידית דניאל: תודה.

וליד טאהא: עידית, אני רוצה להודות לך ולאהרון על הדברים שאמרתם, שלמעשה מחזקים את דברי הפתיחה שלי על חוסר תיאום, היעדר מנגנון, וכל מה שאמרנו.

וליד טאהא: זה לא מנחם כי משהו צריך להשתנות.

וליד טאהא: נציגת המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

גל זגרון: שלום, נעים מאוד.

גל זגרון: תודה רבה ליוזמי הדיון החשוב הזה: פרופ' אלון טל ומוסי רז.

גל זגרון: אני מנהלת את אגף מזיקים והדברה במשרד להגנת הסביבה.

גל זגרון: אני גם מומחית בריאות ציבור, וטרינרית בגישת בריאות אחת, שהיא גישה מולטי דיציפלינרית המחברת בין בריאות האדם לבריאות בעלי החיים לבריאות הסביבה.

גל זגרון: זו הגישה שאנחנו צריכים בשביל לטפל גם במינים פולשים כי זה בהחלט נושא מאוד מאוד מורכב.

גל זגרון: אייצג פה גם את תמר רביב, ראש אגף מגוון ביולוגי ושטחים פתוחים, שנבצר ממנה להגיע לפה.

גל זגרון: את ההערכה הכלכלית שעשינו ב-2020, עשיתי בשותפות מלאה עם משרד החקלאות.

גל זגרון: יש פה את ציפי פרידקין הנהדרת, וגם אפרת הדס, וגם אורי נווה מרט"ג, שהבריז לנו, שמאוד אוכף את הנושא הזה.

גל זגרון: בניגוד לנאמר פה, אני חושבת שדווקא במינים פולשים יש לנו דוגמה לתיאום ולשיתוף פעולה מדהים בין המשרדים השונים, וזה כולל גם את משרד הבריאות.

גל זגרון: נמצאת פה ד"ר לאור אורשן, מנהלת המעבדה אנטומולוגית, והיא עוזרת לנו רבות בתחום הזה, גם במינים שלא בהכרח מעבירים מחלות לבני אדם, שזה יותר הא-פורטה של משרד הבריאות.

גל זגרון: חשוב לי שנבין שלכולנו מינים פולשים זה דבר חשוב ורלוונטי.

וליד טאהא: מה זאת אומרת "חשוב ורלוונטי לכולנו"?

וליד טאהא: לא הבנתי.

גל זגרון: כל מין פולש הוא בהכרח מזיק לסביבה, כי אם הוא הצליח לפלוש אז הוא נכנס לנישה אקולוגית, שהוא לא חלק ממנה, והוא יפגע בסביבה.

וליד טאהא: מה זה פולש?

וליד טאהא: האם יש לו טריטוריה שהוא עזב?

וליד טאהא: איך באמת מגדירים את זה?

גל זגרון: אסביר.

גל זגרון: אנחנו חיים בתוך מערכת האקולוגית, שהמינים שנמצאים בה, בין אם זה בעלי חיים, חרקים, צמחים, הם חלק מאותה מערכת.

גל זגרון: יכולים להגיע מינים שהם מינים זרים.

גל זגרון: לא כל מין זר הוא מין פולש.

גל זגרון: צריך לעבור איזשהם שלבים בשביל להיחשב למין פולש.

גל זגרון: הוא צריך להתבסס ולתפוס נישה אקולוגית שהיא לא שלו.

גל זגרון: כל מין פולש הוא מין שמזיק לסביבה.

גל זגרון: חלק מהמינים הפולשים גם יזיקו לחקלאות, ונמצאים פה גם נציגי משרד החקלאות כי זה נושא מאוד מאוד גדול, שרק הולך ומתגבר עם משבר האקלים והמשבר האקולוגי.

גל זגרון: אנחנו בשני משברים.

גל זגרון: חלק מהמינים, אפילו חלק קטן יותר, יזיק לבריאות.

וליד טאהא: מי יצר את המשבר האקולוגי ואת משבר האקלים?

וליד טאהא: האם המינים הפולשים או בני האדם יצרו אותם?

גל זגרון: כשאנחנו מדברים על משבר אקולוגי, אנחנו מדברים על הפגיעה במגוון האקולוגי.

גל זגרון: אחת הסיבות לפגיעה במגוון אקולוגי זה מינים פולשים, זו לא הסיבה העיקרית.

גל זגרון: ציינו פה ששכחו חומרי הדברה ואני מחזירה את חומרי ההדברה לנושא.

גל זגרון: חלק קטן מהמינים יכול להיות גם מזיקים תברואיים, ועל זה אני אחראית, ואני עובדת בשותפות עם משרד הבריאות.

לירון אדלר מינקה: וגם נזק לרכוש.

וליד טאהא: כן, כמובן.

גל זגרון: נכון.

גל זגרון: מזיקים תברואיים יכולים להזיק לאדם או לרכושו, כשבסדר עדיפויות גבוה יותר זה מה שמזיק לבריאות האדם.

גל זגרון: לכן, יש לנו את פקודת בריאות העם.

גל זגרון: המטרה שלנו היא להילחם במזיקים שיכולים להעביר מחלות.

גל זגרון: אחד המינים שפלשו לישראל זה יתוש הטיגריס האסייני.

גל זגרון: יש לו פוטנציאל להעברת מחלות מאוד קשות, שטרם נראו בארץ כמו: דנגי וצ'יקונגוניה.

גל זגרון: זה שמשהו שכן עשינו עליו הערכת סיכונים בסוף 2019 עם הצט"מ.

גל זגרון: זה בהחלט היה בסיכון גבוה ב-2019.

גל זגרון: ב-2020 קיבלנו קורונה ואז אנשים חולים מאסיה הפסיקו להגיע למדינת ישראל.

גל זגרון: אבל עכשיו אנחנו חוזרים לתעבורה מלאה באוויר וזה בהחלט סיכון שעולה שוב על הפרק.

גל זגרון: זה רלוונטי לכולנו, כי ההשפעה של המינים הפולשים היא כלכלית, בריאותית.

גל זגרון: כשאני אומרת "כולנו", אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ואנשי המקצוע תמימי דעים.

וליד טאהא: לא ממש, לא תמימי דעים.

וליד טאהא: עוד מעט נשמע דעה אחרת לחלוטין.

לירון אדלר מינקה: אנחנו, למשל, יודעים שיש כל מיני רשימות של מינים פולשים בכל מיני הקשרים, ולא תמיד כולן תואמות.

גל זגרון: הבעיה היא לא רשימת מינים הפולשים.

גל זגרון: יש רשימה של המאה הגרועים ביותר, ואנחנו מכירים אותה.

גל זגרון: שוב, אנחנו, אנשי המקצוע בין המשרדים, תמימי דעים.

וליד טאהא: האם זה מספיק שאתם תמימי דעים?

וליד טאהא: מה עם התיאום?

וליד טאהא: צריך לעשות צעדים כדי להוכיח שאתם תמימי דעים.

וליד טאהא: אם זה היה כך אז בדוח המבקר לא היינו נראים כפי שאנחנו נראים.

גל זגרון: כדי לעשות את הצעדים האלה, אנחנו חייבים סמכות חוקית.

גל זגרון: למשרד להגנת הסביבה אין שום סמכות בגבולות.

גל זגרון: אין שום הגדרה בחוק למזיק שהוא מזיק סביבתי.

גל זגרון: למעשה, יש רק הגדרה לנגע חקלאית, ויש הגדרה למזיקים תברואיים במסגרת החקיקה שלנו, שקשורה יותר להדברה ולא קשורה למניעה בגבול.

גל זגרון: אנחנו גם תמימי דעים על זה, כמו שפרנקלין אמר שגרם אחד של מניעה שווה יותר מקילו של טיפול.

גל זגרון: אנחנו תמימי דעים שהשמירה על הגבולות - - -

לירון אדלר מינקה: אבל מה אתם עושים בנושא הזה?

וליד טאהא: אין נציגים של המשרד במעברים.

וליד טאהא: בקושי נציג של משרד החקלאות.

גל זגרון: נכון, לגמרי.

גל זגרון: אין, כי אין סמכות חוקית לזה.

וליד טאהא: אז מה זה "תמימי דעים"?

מוסי רז: גם אם יהיה לה נציג, הנציג הזה לא יכול לעשות כלום.

מוסי רז: אין לו סמכות.

וליד טאהא: זה ברור, כי אין חוק שמסדיר את זה.

גל זגרון: הזכירו פה את ההתנדבות.

גל זגרון: אנחנו הולכים ועושים הדרכות גם לנציגי מכס וגם לנציגי משרד החקלאות, והכול בהתנדבות.

גל זגרון: ואם הם מדווחים לנו, אנחנו באים ולוקחים דגימה.

וליד טאהא: והם מתנדבים בנושא?

גל זגרון: נכון.

גל זגרון: גם אנחנו מתנדבים בנושא כי גם לנו אין שום סמכות לגבי מינים שנכנסים לארץ.

וליד טאהא: הנה, יש לך פטנט.

וליד טאהא: את אומרת: התנדבות.

גל זגרון: אנחנו כרגע עושים כמיטב יכולתנו.

גל זגרון: אנחנו מאוד מאוד מקווים שהממשלה תראה לנכון לקדם חקיקה בנושא הזה.

גל זגרון: כי אנחנו דוחפים מהצד שלנו, אבל האמת היא שהרגולציה הולכת בכיוון ההפוך.

גל זגרון: לא רק לא בכיוון שלנו.

גל זגרון: יש את הרפורמה להגנת הצומח, שרק מורידה את הפיקוח בגבולות ורק מקלה על ייבוא של פירות וירקות ועם הסחורה יכולים להגיע כל מיני מזיקים, לא רק מזיקים חקלאיים.

גל זגרון: שנית, יש עוד משהו שהתנגדנו אליו וזה להוריד את המשתלות מפריט רישוי כחלק מהרפורמה ברישוי עסקים.

גל זגרון: הורידו אותו ככלי רישוי ועכשיו אין לנו כלי.

גל זגרון: אנחנו אלה שהולכים ובודקים את המשתלות, אבל אין לנו כלי להגיד לרשות המקומית לפעול נגד המשתלה כנגד נמלת אש כי הורידו את פריט הרישוי הזה.

גל זגרון: צריך לזכור שחוץ מנמלת אש הקטנה, משתלות יכולות להפיץ גם צמחים מזיקים ללא יודעין ועוד הרבה מאוד מזיקים אחרים.

גל זגרון: המסקנה שלנו, ואני חושבת שזו גם מסקנת דוח מבקר המדינה, היא שצריך לפעול בשני מישורים באופן דחוף במקום ללכת לכיוון השני: אחד, חקיקה למניעה של מינים פולשים.

גל זגרון: מה שמוסכם עלינו כרגע עם משרד החקלאות ויחד עם רט"ג זה לעשות תיקוני חקיקה לחקיקה הקיימת.

מוסי רז: מה הכוונה?

מוסי רז: מה זה חקיקה למניעה?

מוסי רז: האם נעשה חוק שאסור למין פולש להיכנס?

גל זגרון: לא.

גל זגרון: סמכות לפיקוח בגבולות ובדיקה בגבולות.

מוסי רז: מי?

מוסי רז: של המשרד להגנת הסביבה?

גל זגרון: גם הגנת הסביבה, גם רט"ג, גם חקלאות.

גל זגרון: יש מדינות שהמכס עושה זאת.

גל זגרון: צריך להחליט מי יעשה את זה.

גל זגרון: הסמכות צריכה להינתן באופן חוקי.

גל זגרון: כיום אפילו אין הגדרה של מהו מין - - -, ולכן זה צריך להיכנס.

וליד טאהא: מי צריך לקדם הצעה כזו?

גל זגרון: אנחנו כל הזמן מקדמים את זה יחד עם חקלאות ועם רשות הטבע הגנים.

גל זגרון: אני רוצה להזכיר לכם שבעידן הזה, הדבר האופנתי הוא דה-רגולציה ולא עוד רגולציה, ולכן זה מאוד מאוד קשה.

גל זגרון: במיוחד כשזה הולך בכיוון הפוך מהרפורמה בהגנת הצומח.

גל זגרון: הילה יכולה לספר לכם על כך.

גל זגרון: שנית, צריך לזכור שאנחנו צריכים משאבים וכוח אדם.

וליד טאהא: אתם צריכים בדיוק את אותם הדברים שהיו צריכים אלה שבאו לדיון הקודם: גם חוק וגם כסף.

וליד טאהא: יש לכם קשיים כרוניים במשרד: כסף וחוק.

וליד טאהא: מה מדינת ישראל עשתה עד היום מולכם?

וליד טאהא: לא כסף ולא חוק?

גל זגרון: כן.

גל זגרון: יש שתי מילים גסות שאנחנו יודעים מול האוצר: האחת היא חקיקה והשנייה היא תקנים.

גל זגרון: זה שני דברים שאנחנו חייבים בשביל לטפל בבעיה זו.

וליד טאהא: איפה האוצר?

וליד טאהא: הוא מתחבא מאחורייך.

גל זגרון: אתה רוצה שאספר לך איפה הייתי שלשום בעשר בלילה ובשבת בעשר בלילה ובשישי?

גל זגרון: הייתי בפתח תקוה על מנת לחפש מעוף כלולות של הטרמיט הפורמוזני.

גל זגרון: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.

גל זגרון: נאמר פה שאין שיתוף ציבור על נמלת האש הקטנה וזה ממש לא נכון.

גל זגרון: אנחנו מפרסמים מפה של המשתלות ושל ניטורי המשתלות.

גל זגרון: יש לנו פרויקט משותף עם החברה להגנת הטבע: ראיתי נמלה.

גל זגרון: אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים.

וליד טאהא: את מבינה גם שמשתלות יתקיימו כי הציבור כנראה גם רוצה את זה.

וליד טאהא: אנחנו לא רוצים לייצר סטיגמה שמישהו נלחם בזה.

וליד טאהא: צריך לעשות עבודה מסודרת מולם ולא לייצר תדמית של אנטי.

גל זגרון: חס ושלום.

וליד טאהא: מצד שני, מי צריך לקדם את החקיקה?

לירון אדלר מינקה: זו אחריות שלכם.

גל זגרון: אנחנו מקדמים אותה.

וליד טאהא: איפה היא?

גל זגרון: ההחלטה כרגע היא לעשות תיקוני חקיקה בחוק הקיים במקום לעשות חוק חדש.

גל זגרון: מי שיש לו סמכות כרגע על הגבולות כרגע בהקשר של מזיקים זה רק משרד החקלאות.

גל זגרון: יש לעשות תיקוני חקיקה בחקיקה של משרד החקלאות.

אלון טל: כמה זמן אתם עובדים על התיקון הזה?

אלון טל: הרי הבעיה של מינים פולשים מופיעה בתוכנית הלאומית מ-2003.

אלון טל: כלומר, המשרד ער לכך הרבה זמן שאין סמכות.

גל זגרון: נכון.

גל זגרון: לגמרי.

אלון טל: האם חל שינוי?

גל זגרון: אני יכולה להגיד, וציפי, את גם יכולה לתרום את חלקך, שבשנה האחרונה היו הרבה מאוד התלבטויות.

גל זגרון: עשינו שולחנות עגולים ממש לפני הקורונה.

גל זגרון: היתה התלבטות האם לעשות חוק ראשי חדש או לעשות תיקוני חקיקה.

גל זגרון: בשנה האחרונה הוחלט על תיקוני חקיקה.

גל זגרון: דברים התעכבו כי החקיקה בה אנחנו רוצים לעשות תיקוני חקיקה זה החקיקה של הגנת הצומח, והיא עסוקה עכשיו ברפורמה ובלעשות משהו אחר.

גל זגרון: זה היה העיכוב.

גל זגרון: עכשיו יש הסכמה, ואני מקווה שנצליח להתקדם עם זה.

גל זגרון: שוב, זה לגמרי עניין של סדרי עדיפויות.

גל זגרון: חייבים להגיד שכרגע הפחתת הנטל הרגולטורי הוא סדר העדיפות הגבוה ביותר במקום הסתכלות גם על איך שומרים על האזרחים.

וליד טאהא: בואי נרד לפרטים.

וליד טאהא: איך אתם עושים בשטח את הפעילות הזו נגד מזיקים פולשים?

גל זגרון: הואיל ואין לנו סמכות בגבולות, וגם אין הגדרה של מינים פולשים סביבתיים, - - -

וליד טאהא: הבנו לגבי הגבולות.

וליד טאהא: איך אתם פועלים בתוך הארץ מול החקלאים וגורמים אחרים?

גל זגרון: החקלאים - זה לא אנחנו אלא זה משרד החקלאות.

גל זגרון: כחלק מהעבודה השגרתית שלנו, אנחנו מתעסקים במזיקים תברואיים, ואנחנו עושים את כל העבודה של פיקוח, רישוי, בחינות הסמכה של מדבירים, שאמורים לטפל במזיקים תברואיים.

גל זגרון: יש לנו השבוע שתי השתלמויות בנושא הטרמיט הפורמוזני.

גל זגרון: אם מדברים על הטרמיט, לא ראיתי אף מדינה שמתמודדת איתו כמונו.

גל זגרון: אנחנו גם היינו בפלורידה על מנת ללמוד מהמומחים הגדולים ביותר.

גל זגרון: הם סובלים מהפלישה שם כבר הרבה שנים.

גל זגרון: לגבי זה שהטרמיט התגלה ב-2019 – תודות לערנות של תומר זה נודע לנו ויכולנו לבדוק זאת פה במעבדות בארץ.

גל זגרון: בדיעבד, הטרמיט כנראה נמצא בארץ לפחות עשור וחצי, אם לא שני עשורים.

גל זגרון: הקטע עם מינים פולשים הוא שאתה לא יודע על מינים פולשים עד שהם כבר לא התבססו, ולכן מאוד חשוב לתפוס אותם בגבול.

גל זגרון: הם נכנסים, מתבססים, לוקחים את הזמן שלהם.

גל זגרון: יעברו לפחות חמש שנים עד שתראה מושבה של טרמיטים.

גל זגרון: הם נכנסים ומתבססים, ואז כשמרימים את הראש אז זה לרוב באמת מאוחר מדי.

גל זגרון: לכן, החסימה בגבולות היא כול כך חשובה.

גל זגרון: הסמכות שלנו בתוך הארץ היא להתעסק דרך פקודת בריאות העם עם מזיקים שמעבירים מחלות.

גל זגרון: למרות זאת, והבוקר לאור ואני חיפשנו יתושים בנחל לכיש, ומצאנו הרבה מאוד, אנחנו שמים גם דגש על מזיקים שהם מינים פולשים.

גל זגרון: למרות שהטרמיט הפורמוזני בישראל לא מאיים על תשתיות ולא מאיים על בריאות, אנחנו עדיין רוצים להיכנס בו בכל הכוח כי אנחנו חושבים שיש לנו פה הזדמנות אולי לבער.

גל זגרון: אבל בשביל זה צריך תקציבים וכוח אדם.

גל זגרון: אין לנו את שני הדברים הללו.

גל זגרון: אנחנו השנה הצלחנו לגרד ממש ממש בכוח תמיכה לרשויות לגבי נמלת האש הקטנה בגובה של 2 מיליון.

גל זגרון: קיבלנו בקשות בסכומים הרבה הרבה יותר גבוהים.

גל זגרון: זה ללא ספק פעולות שאנחנו מתאמצים מאוד מאוד לעשות, וצריך כלים.

וליד טאהא: ד"ר גל, אני רוצה להודות לך, ד"ר גל.

וליד טאהא: בדיון הבוקר היה איתנו רפאל כהן מהעמותה לקידום דיג ספורטיבי ושמירת הסביבה הימית.

וליד טאהא: הוא הציג עמדה חליפית.

וליד טאהא: אנחנו בתקופה של חליפי ועוד חליפי.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

רפאל כהן: שלום לכבוד היושב-ראש, חברי הוועדה והנוכחים.

רפאל כהן: אני רוצה להעיר הערה מקדימה לנציגי מבקר המדינה שגם דיברו על כך שרצוי שהגורמים האחראיים יפעלו בשיתוף.

רפאל כהן: עשיתם פה דוח, ואומר משהו לגבי העתיד, עם או ללא קשר להמלצת הוועדה.

רפאל כהן: כדי שהדוח שאתם עושים יהיה שלם, אמיתי ונכון, אתם צריכים לפנות לציבור ולארגונים הנוגעים בדבר.

רפאל כהן: הדוח שלכם מתייחס גם לנושא פלישה בים, שזו בעיה בפני עצמה.

רפאל כהן: יש לה המון השלכות מבחינות רבות: כלכליות, חברתיות, וכמובן סביבתיות.

רפאל כהן: אנא רשמו לפניכם שלהבא פונים ומבררים עם הנוגעים בדבר.

רפאל כהן: במקרה הזה אני מדבר, למשל, על ארגוני הדייגים.

רפאל כהן: יש לנו המון מידע.

וליד טאהא: אל תתמקד בדוח.

וליד טאהא: תתייחס לסוגיה באופן כללי.

וליד טאהא: היית יכול להפנות גם הערות כללית ולא להתמקד בפנייה ישירה אליהם.

רפאל כהן: בסדר גמור.

רפאל כהן: אני מדבר על הקטע של הסביבה הימית והים.

רפאל כהן: יש לנו בעיה מאוד קשה של פלישת מינים מהגרים בים.

רפאל כהן: דובר פה על ירידת הדגה.

רפאל כהן: כרגע הפולש הכי קשה והכי גרוע, פולש שבחוץ לארץ חיסל שמורות ימיות כמעט לחלוטין מחי מקומי, ופה הוא הולך ומתבסס, הוא הזהרון.

רפאל כהן: אין חולק על כך.

רפאל כהן: אם מחפשים את הסיבות לירידה מסוימת בחלק מהדגה המקומית, אפשר למצוא אותה בפלישת מינים.

רפאל כהן: למרבה הצער, כלל הגופים האחראים לא מטפלים בזה, וזה בלשון המעטה.

רפאל כהן: יתרה מכך, ההתנהלות פה גורמת להעצמת הפלישה.

רפאל כהן: פלישת הזהרון מצטברת לפלישת מינים נוספים, וזה סיכון אדיר.

רפאל כהן: אני מצטער, אני חייב לקרוא לילד בשמו.

רפאל כהן: אמרתי זאת קודם, ואומר זאת שוב, ובכל עת.

רפאל כהן: הגשנו מסמך עמדה עם מסמכים, ואני מפנה אליהם.

רפאל כהן: שוב, בכל העולם מנהלים את הדברים יחד עם אקדמיה, רגולטורים, ארגונים סביבתיים ודייגים.

רפאל כהן: אין דבר כזה לנסות לנהל משהו בים מבלי לשלב את הדייגים.

רפאל כהן: יש פה בעיה כפולה.

רפאל כהן: יש שני גופים שאמורים לשמור על הטבע, וכך הם מציגים את עצמם.

רפאל כהן: הם מנהלים ומשקיעים את כל המשאבים שלהם בניהול מסע אינטנסיבי להשתלט על הים, וגם קמפיין דמוני.

רפאל כהן: אנחנו יודעים מה זה לנהל מסע דמוני נגד סקטור מסוים.

רפאל כהן: זה קורה הרבה בפוליטיקה, ולצערנו גם בחברה שלנו.

רפאל כהן: הם משקיעים את כל הזמן והכסף שלהם כדי ליצור לעצמם שמורות, ואני יכול להראות מפה ועד הודעה חדשה את כל נושא הזיכיונות ואיך מפיקים את ההכנסות.

רפאל כהן: פעם היו נציגי ציבור.

רפאל כהן: תשאלו: מי נציגי הציבור של הציבור הישראלי הרחב במליאת רשות הטבע והגנים?

רפאל כהן: למי שלא יודע, הגברת איריס האן והת.פ שמנהל את כל קמפיין הדיג אלון רוטשילד.

רפאל כהן: אין לציבור נציגים.

קריאה: אנחנו לא נציגי ציבור שם.

רפאל כהן: סליחה.

רפאל כהן: לא נציגי ציבור, יושבים במליאה.

רפאל כהן: חברי מליאת רשות הטבע והגנים.

קריאה: תדייק.

רפאל כהן: אל תפריעי לי, בבקשה.

וליד טאהא: אל תפנה אליה בצורה שכזו.

וליד טאהא: רפאל, אתה מתחיל להתגרות.

וליד טאהא: תנהל את הדברים בצורה אחרת.

וליד טאהא: תפנה אליי, דבר לוועדה ולצופים שעוקבים אחרי הדיון.

וליד טאהא: אל תפנה לאף אחד באופן אישי.

וליד טאהא: תודה.

רפאל כהן: סליחה.

רפאל כהן: כך יהיה.

רפאל כהן: תודה.

רפאל כהן: אם את כל המשאבים האלה הם היו משקיעים באמת כדי לטפל במינים הפולשים, ותיכף אסביר, כי בעולם יודעים איך לעשות זאת - - -

וליד טאהא: אתה חושב שלא משקיעים בטיפול במינים הפולשים?

רפאל כהן: משקיעים למראית עין, ואני מדבר בים.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: מה האינטרס שלהם?

וליד טאהא: תסביר זאת מהר כי יש לך עוד שתי דקות.

רפאל כהן: אתמקד במה שקורה בעולם עם הזהרון.

רפאל כהן: מגישים תוכניות, ובין היתר, מארגנים דיג אינטנסיבי של זהרון.

רפאל כהן: מפתחים תעשייה שלימה סביב הזהרון, מקיימים תחרויות.

רפאל כהן: ביום כדור הארץ, שהוא היום הכי סביבתי, עושים בעולם דרבי זהרונים.

רפאל כהן: מוציאים כמויות של מאות זהרונים.

רפאל כהן: שלא תיפול הלסת לאף אחד, פה בישראל, בלחצים ובדחיפה של החברה להגנת הטבע ורט"ג, פקיד הדיג הממונה על הדיג מכליל את הזהרון במכסת השלל.

רפאל כהן: למשל, בשעה שפלורידה בעונת הרבייה בכל השנה מותר להוציא אותו בכל גודל, בחלק מעונת הרבייה הוא מתיר לתפוס שני דגי זהרון, בחלק אסור בכלל.

רפאל כהן: פה מגינים על הפולשים, ואלו הזועקים: קמפיין להצלת הים התיכון.

רפאל כהן: רבותיי, שני דברים: קמפיין להצלת הים התיכון?

רפאל כהן: לפני הכול תצילו אותו מהזהרונים.

רפאל כהן: כי דייגים לא חיסלו שמורות, זהרונים חיסלו שמורות.

רפאל כהן: זה נמצא בחומר, וזה מקצת החומר, יש ערמות חומרים.

רפאל כהן: שנית, אתם חייבים לראות עכשיו את שיא האבסורד, שלאף אחד לא תיפול הלסת בפעם השנייה עכשיו.

רפאל כהן: כבוד היושב-בראש, סליחה.

רפאל כהן: אין לי מנוס.

רפאל כהן: אני מתנצל, ואמרתי שאוכל להוכיח.

רפאל כהן: יש להם ילקוט כזבים.

רפאל כהן: אפילו הפרופסור שלהם דיבר איך הם מציגים נתונים מוקצנים ומופרזים.

רפאל כהן: ראו את זה בשידור חי.

רפאל כהן: ברשותי גם חומרי החקירה והתמלילים המלאים.

רפאל כהן: הם מספרים ששמורה ימית היא זו שתגן עלינו מפני המינים הפולשים.

רפאל כהן: יש לי פה חומרים מקצועיים, לא חוות דעת מוזמנות, אלא כמו שעושים בחו"ל ובארצות הברית.

רפאל כהן: אני מציג.

רפאל כהן: בשמורה ימית הזהרון נמצא בכמות של פי ארבעה.

רפאל כהן: הזהרון עולה ב-400% בתוך השמורות הימיות.

רפאל כהן: זה דברים מטורפים.

רפאל כהן: הם מחסלים בשונית 79%.

רפאל כהן: ופה מצילים את הים בזה שמגינים על הזהרונים?

רפאל כהן: ברצינות, האנשים האלה אמיתיים?

רפאל כהן: אגיד מה יקרה.

רפאל כהן: תהיה שמורה ימית רק עם זהרונים.

רפאל כהן: הם יחסלו את כל הדגים והם יכריזו על הרבה שמורות ימיות.

רפאל כהן: יפתחו שם כמובן זיכיונות, כמו שהם יודעים, חנויות מכירה, פעילויות בתשלום, סיורים.

רפאל כהן: יהיה הרבה כסף וכולם יראו זהרונים.

רפאל כהן: אין לנו ים.

רפאל כהן: הנזקים והפגיעה בדגה בכלל, ובחי המקומי, אדירים.

רפאל כהן: כך הכול מתנהל.

רפאל כהן: לסיכום, אני מבקש שהוועדה תמליץ לנוגעים בדבר ולאלו שרוצים לעשות חשיבה משותפת.

רפאל כהן: אנחנו מוכנים בכל עת להוריד את כל הדם הרע.

רפאל כהן: אנחנו נרדפנו שמונה שנים.

רפאל כהן: במסעות הפוליטיים הכי קשים עושים דמוניזציה, וזה מה שאנחנו חווים פה שמונה שנים מכם.

רפאל כהן: אגב, וסליחה שאני אומר את זה, יש לי את זה מוקלט שאתם כרגע פותחים בקמפיין שבו אתם מגייסים את כלל משתמשי הים נגד הדיג הספורטיבי אנחנו יודעים מה קורה אצלכם, הגברת איריס האן, ויותר ממה שאת חושבת.

רפאל כהן: אני מבקש כרגע התערבות של חברי כנסת, ודווקא מאלו שהטבע יקר לליבם, ואני מדבר על הפרופסור הנכבד שאני מעריך ומוקיר בכל ליבי.

רפאל כהן: עשו משהו כדי שהדברים הקשורים בשמירה על הטבע ייעשו בשיתוף וביחד, ושאנשים יעשו חשיבה משותפת ויכוונו לשם.

רפאל כהן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: כל אחד חושב שהאמת נמצאת אצלו.

וליד טאהא: אל תענה, לא על הכול אתה צריך לענות.

וליד טאהא: אחדש לך.

וליד טאהא: כנראה שיש הרבה אמיתות, וכל אחד עם האמת שלו.

וליד טאהא: איריס האן, מנכ"לית החברה להגנת הטבע, בבקשה.

איריס האן: תודה רבה.

איריס האן: תודה על הדיון.

איריס האן: כבר דובר כאן על חשיבות הסוגיה של המינים הפולשים, ולכן לא אחזור על הדברים.

איריס האן: גם נאמר בצורה מאוד ברורה שהדרך הטובה ביותר לטפל בסוגיה היא מניעה.

איריס האן: כי ברגע שמין נכנס ארצה, הרבה יותר קל להתמודד איתו.

איריס האן: עשינו עבודה מקיפה בנושא הזה.

איריס האן: השקענו זמן ומשאבים.

איריס האן: אני מודה שהייתי מעורבת בזה באופן אישי בתפקידיי הקודמים, לפני שהייתי בתפקיד הזה.

וליד טאהא: מה היו תפקידייך הקודמים?

וליד טאהא: האם הלכת לחפש יתושים כמו ד"ר גל?

איריס האן: האמת, גם.

איריס האן: חלק מהיתושים גם עקצו אותי.

איריס האן: עסקתי בהכנה של כמה מסמכי מדיניות ועמדה.

איריס האן: אחד מהם עסק בנושא המינים הפולשים.

איריס האן: למדנו את הנושא הזה לעומק.

איריס האן: עשינו עבודה מקיפה יחד עם רשות הטבע והגנים.

איריס האן: המסקנה החד משמעית שלנו היתה שנדרשת חקיקה ראשית ומקיפה לנושא הזה, ודווקא לא תיקוני חקיקה.

איריס האן: יש כול כך הרבה חורים בהתמודדות בנושא המינים הפולשים.

איריס האן: בעינינו, זה לא מספיק לסתום כל פעם חור קטן.

איריס האן: נדרשת חקיקה מקיפה שתכסה את כל האורגניזמים, והיום יש אורגניזמים שכלל לא מכוסים, ושתכסה את כל רוחב הסוגיה.

איריס האן: גל דיברה קודם על המאמצים שהמשרד להגנת הסביבה עושה.

איריס האן: אנחנו מכירים את כולם, לחלקם היינו שותפים.

איריס האן: לצערנו, זה רחוק מלהיות מספיק.

איריס האן: היו שולחנות עגולים שנעלו בשנת 2018:

איריס האן: רט"ג, הגנ"ס ומשרד החקלאות, אבל כל המהלך הזה נעצר.

איריס האן: זה נכון שהיתה קורונה, אבל הקורונה איתנו כבר יותר משנתיים.

איריס האן: למעשה, לא קרה שום דבר מכל המהלכים האלה.

איריס האן: ולא רק שלא קרה שום דבר, כפי שציינה גל, אנחנו חוזרים אחורה מכיוון שההקלות כיום בייבוא מאפשרות כניסה קלה יותר של מינים פולשים.

איריס האן: במסגרת תפקידיי הקודמים עבדתי גם במשרד להגנת הסביבה.

איריס האן: באופן אישי אני מסכימה, ואנחנו, בחברה להגנת הטבע, תומכים בהגדלת המשאבים והתקציבים למשרד להגנת הסביבה, שהם נמוכים מכפי שהם צריכים להיות.

איריס האן: בעינינו, זה לא סיבה כדי לא לעסוק בנושא הזה.

איריס האן: אנחנו חושבים שהמשרד להגנת הסביבה צריך להוביל חקיקה מקיפה ונדרשת.

איריס האן: כשהממשלה רוצה לעשות משהו, היא יודעת לעשות אותו.

איריס האן: היא יודעת להשתמש בכלים כמו חוק ההסדרים, היא יודעת לקדם דברים.

איריס האן: צריך פשוט לקדם חקיקה מקיפה בנושא הזה.

איריס האן: לא נשארנו רק כדי לדבר ולהציע, בסוף המסמך שהכנו, אנחנו גם הכנו טיוטה של הצעת חוק, ואפילו התקדמנו עם נסחית.

איריס האן: הגענו למצב של ממש טיוטת הצעת חוק.

איריס האן: אנחנו לא רק אומרים לכם מה לעשות, אלא הצענו בעצמנו.

איריס האן: עברו כבר יותר מחמש-שש שנים מטיוטת הצעת החוק שהכנו, אבל כל המהלכים הללו הולכים ומדשדשים.

איריס האן: לא רק שאנחנו נמצאים באותו מקום, אלא במקום גרוע יותר.

איריס האן: לכן, אני סבורה שצריכה לצאת מכאן קריאה באמת לקדם לאלתר חקיקה ממשלתית.

איריס האן: הבסיס קיים, אנחנו לא מתחילים מאפס.

וליד טאהא: אני רוצה לשאול על תופעה שכמעט כל אזרח פוגש בזמן האחרון, ואני פגשתי אותה בבוקר.

וליד טאהא: אמרתי לחברים שהשתתפו בדיון הקודם שאנחנו רואים היום יותר חזירים וצבועים.

וליד טאהא: מה זה הדבר הזה?

וליד טאהא: האם זה פולש – כן או לא?

וליד טאהא: האם הוא ידידותי – כן או לא?

וליד טאהא: מה צריך לעשות?

וליד טאהא: איך מטפלים בו?

וליד טאהא: למה הריבוי של שני המינים הללו מתחיל להגיע לבתים?

וליד טאהא: אנשים מתעדים את זה ולפעמים גם את הקרבות בינם לבין עצמם.

וליד טאהא: זה מפחיד.

וליד טאהא: זה קורה עכשיו בתוך השכונות.

וליד טאהא: אני ראיתי את זה הבוקר בשכונה ביישוב שלי.

איריס האן: אדוני היושב-ראש, אני גרה בחיפה, ואין יום שזה לא קורה.

וליד טאהא: בחיפה זה קלאסי, אני מדבר עכשיו על כפר קאסם.

איריס האן: זה נקרא מינים מתפרצים, זה מינים שהם מקומיים.

איריס האן: בסוף הבסיס זה סניטציה, זה זמינות של מקורות מזון הנמצאים גם בשטחים החקלאים, גם בתוך אזורי המגורים, ומאפשרים שגשוג וגודל של האוכלוסייה.

וליד טאהא: כל הזמן היתה זמינות של מקורות מזון, ולא ראינו אותם.

וליד טאהא: למה אנחנו רואים אותם עכשיו?

איריס האן: כי יש הרבה יותר.

איריס האן: צריך לטפל במקור.

וליד טאהא: אנחנו רוצים להבין איך מטפלים בזה.

וליד טאהא: זה משהו שמדאיג עכשיו את האנשים.

וליד טאהא: מדברים על מינים פולשים, ועכשיו זה מגיע עד הבית.

וליד טאהא: זה לא יתוש שצריך לחפש באיזשהו מקום.

איריס האן: רשות הטבע והגנים תדע לענות טוב ממני.

וליד טאהא: חזירים מוגדרים כמינים פולשים?

איריס האן: לא, הם מין מתפרץ.

איריס האן: זה מין מקומי.

איריס האן: זה מין שגדל מעבר לגודל שהשטח יכול לשאת, מעבר למה שהוא אמור להיות.

וליד טאהא: מה עושים עם זה אחרי שהוא התפרץ?

וליד טאהא: הוא מתרבה בצורה מהירה.

וליד טאהא: מה עושים?

אלון טל: האם צמצמום בתי גידול לא מחמיר את הבעיה?

אלון טל: אין להם לאן ללכת ולכן הם הולכים לכפר קאסם.

אלון טל: לקחו להם כבר את המסדרון האקולוגי.

איריס האן: אין ספק שצמצום בתי גידול וחוסר יציבות של מערכות אקולוגיות גורמים לזה.

איריס האן: בסופו של דבר, התופעות האלה של מינים פולשים ומינים מתפרצים מעידות על חוסר יציבות וחוסר בריאות של מערכות אקולוגיות.

איריס האן: באופן ספציפי, מינים מתפרצים נגרמים כתוצאה מזמינות של מזון.

איריס האן: היישובים שלנו לא נקיים מספיק.

וליד טאהא: אני לא מסכים עם הטיעון כי זמינות מזון היתה כל הזמן.

איריס האן: יש הרבה יותר.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: כנראה שלאנשים יש יותר מה לזרוק, אבל לא בכמויות ולא בתופעה שקורית היום.

איריס האן: יש גם יותר אוכלוסייה.

וליד טאהא: נציג רט"ג, בבקשה.

יוסי ורצברגר: תודה רבה.

יוסי ורצברגר: איריס כבר הרחיבה את היריעה בנושא המינים המתפרצים.

יוסי ורצברגר: חזיר בר הוא חית בר מוגנת, וכדי לטפל בה אנחנו מוציאים היתרים לטיפול בגלל ההתפרצות.

יוסי ורצברגר: כפי שאמרה, מקורות המזון הולכים וגדלים, ולכן הטיפול האמיתי הוא בסוף לצמצם את המקורות האלה.

יוסי ורצברגר: הטיפול בשיטות אחרות יכול להיות משהו מאוד מאוד נקודתי, הוא לא באמת עוזר.

יוסי ורצברגר: אנחנו מטפלים ומנסים לעזור לחקלאים שנמצאים מול בעיות דומות באמצעות פקחי נזקי חקלאות על מנת שחיות הבר לא יזיקו ושלא יהיו אחרי זה הרעלות משנה בעקבות טיפול לא נכון שהם יעשו.

וליד טאהא: האם אסור לצוד את החזירים?

יוסי ורצברגר: חזיר בר הוא חיית בר מוגנת.

יוסי ורצברגר: אנחנו נותנים היתר כללי בשביל לאפשר לצוד אותו.

יוסי ורצברגר: אבל הציד עצמו לא באמת יעזור להתפרצות שלהם, אלא רק אם באמת נקטין את מקורות המזון.

יוסי ורצברגר: כך הרבייה שלהם תקטן.

וליד טאהא: האם תגיד לשכונה המזרחית של חיפה להתחיל לאכול פחות ולזרוק פחות?

יוסי ורצברגר: לא.

יוסי ורצברגר: למשל, לזרוק את הפחים בצורה טובה יותר ולא להאכיל חתולים.

וליד טאהא: האם זה יכול לסכן חיי אדם?

וליד טאהא: אני נפגשתי עם החזיר ברכב ולא דאגתי.

יוסי ורצברגר: אם הוא היה מולך, אז זה היה לא נעים.

יוסי ורצברגר: לא יודע אם זה סכנת חיים, אבל זה לא נעים.

וליד טאהא: כי אם זה סכנת חיים, ואם זה מגיע לרמה של סכנת חיים, אז זה נשמע לי לא רציני לייבש את מקורות המזון.

יוסי ורצברגר: יש גם תופעה של כלבים מתפרצים, ושם זה בהחלט יכול להגיע לסכנת חיים.

וליד טאהא: עכשיו יש מישהו שעובד על חוק כלבים, ודווקא חושבים לסרס אותם.

וליד טאהא: האם אתם חושבים לסרס את הצבועים ואת החזירים?

יוסי ורצברגר: הצעת החוק הזו ממש לא תהיה פתרון.

וליד טאהא: למה לכלבים כן ולזה לא?

יוסי ורצברגר: לא, גם לכלבים.

יוסי ורצברגר: לכלבים אנחנו מתנגדים.

וליד טאהא: התנגדת בדיונים?

יוסי ורצברגר: התנגדנו – ברור.

וליד טאהא: מה עלה עם ההתנגדות שלך?

יוסי ורצברגר: כרגע זה לא התקדם.

וליד טאהא: מה לא התקדם?

וליד טאהא: החוק או ההתנגדות?

וליד טאהא: הוא הזכיר את זה כמין פולש, ולכאורה אפשר להבין כך.

יוסי ורצברגר: לגבי כלבים – שם יש באמת סכנת חיים.

יוסי ורצברגר: כבר נהרגו מכלב.

יוסי ורצברגר: נהרגה ילדה בדווית בדרום בגלל כלב.

וליד טאהא: לא רק זה, נפגעו הרבה מאוד ילדים יהודים וערבים מכלבים.

וליד טאהא: אבל זה לא מנחם.

וליד טאהא: אנחנו אומרים עכשיו לתושבי חיפה ובמקומות אחרים: תתרגלו לזה, הם חלק מהנוף.

יוסי ורצברגר: לא.

וליד טאהא: אתה אומר לא, אבל אני מנסח איך שאני רוצה.

וליד טאהא: לא איך שאתה רוצה.

וליד טאהא: החזיר הוא חלק מהנוף, צבועים הם חלק מהנוף.

וליד טאהא: זה בסדר, מותר לכם קצת לחשוש ולהיבהל.

וליד טאהא: אבל לא מעבר.

וליד טאהא: האם זה מה שנאמר לאנשים?

יוסי ורצברגר: לא.

יוסי ורצברגר: אנחנו חושבים שאפשר לטפל בזה.

יוסי ורצברגר: אנחנו עושים בחיפה עבודה מאוד מאומצת בשיתוף העירייה.

יוסי ורצברגר: עושים פעולות נכונות בתוך העיר וכרגע זה מוכיח את עצמו והיקף חזירים מצטמצם.

יוסי ורצברגר: זה גורם להישאר באזור של היער ולא להיכנס.

וליד טאהא: ברומניה ראיתי ייצור יותר מפחיד משני אלו שמגיע עד הבתים.

וליד טאהא: ראיתי דובים.

יוסי ורצברגר: דובים כנראה לא יגיעו.

וליד טאהא: לפחות את זה תבטיחו לנו.

יוסי ורצברגר: לגבי החוק – אפשר לעשות גם פעולות.

יוסי ורצברגר: גם אם יש פערים בדוחות בהיבט הכלכלי של הטיפול, כולם מסכימים שזה כלכלי.

יוסי ורצברגר: גם אם החוק עדיין לא מתקדם, שווה למדינה להשקיע הרבה כסף בטיפול במינים פולשים, ולא רק של החיות אלא גם של הצמחים, כי זה כלכלי ונכון.

יוסי ורצברגר: זה יכול לתת טיפול מאוד מאוד טוב.

יוסי ורצברגר: לדוגמה, היחידה לטיפול באמברוסיה שמממנים.

יוסי ורצברגר: אנחנו מצליחים לטפל.

יוסי ורצברגר: אבל כפי שאומר גם דוח המדינה, זה מין אחד בחלקים מאוד מאוד קטנים.

יוסי ורצברגר: אם ירחיבו את התקציבים לדבר הזה, זה יכול להיות לעזר ולפתרון, וזה יהיה גם שווה למדינה כלכלית.

וליד טאהא: אתה אומר: כסף.

וליד טאהא: לא דיברת על חוק.

יוסי ורצברגר: כסף שמחזיר את עצמו למדינה.

יוסי ורצברגר: נעם מוזס, מנהל תחום חקלאות ימית במשרד החקלאות, בבקשה.

נעם מוזס: קודם כול, אני חייב לך תשובות על הדיון הקודם לגבי מספרי הדיג.

וליד טאהא: אני לא יודע אם כולם יבינו על מה אתה מדבר.

וליד טאהא: תעביר לוועדה.

נעם מוזס: נעביר לכם זאת.

נעם מוזס: לגבי הדברים שנאמרו פה - אני כן חושב שיש הפרזה בקמפיין נגד הדיג במדינת ישראל.

נעם מוזס: אין ספק שבאמת צריך להגביל אותו.

וליד טאהא: למה?

נעם מוזס: שאלה טובה.

נעם מוזס: אני חושב שלקחו את זה רחוק מדי.

וליד טאהא: האם עומד מאחורי זה רעיון אידיאולוגי?

נעם מוזס: אני חושב שהגופים הסביבתיים לקחו כמטרה לחסל את הדיג בישראל.

קריאות: ממש לא נכון.

קריאות: זו אמירה - - -

וליד טאהא: איריס ועידית, אף אחד לא עונה לו.

נעם מוזס: לפחות סקטורים מסוימים.

נעם מוזס: הדברים שנאמרו פה אולי קצת מוגזמים.

אלון טל: השאלה היא הגנת הצומח.

נעם מוזס: אני רוצה לדבר על נושא מינים פולשים, ותיכף אקשור את זה.

נעם מוזס: אני חושב שזה צריך להיות מאוזן.

נעם מוזס: אני חושב שבהחלט יש מקום לשמורות, וגם פה צריכים איזשהו איזון.

נעם מוזס: לגבי נושא המינים הפולשים הימיים - הם לא מגיעים דרך המכס ודרך שדה התעופה ונתב"ג.

נעם מוזס: פיקוח בכניסות למדינת ישראל לא יעזרו.

נעם מוזס: הם מגיעים בעיקר דרך תעלת סואץ ויש כל מיני תהליכים טבעיים.

אלון טל: אני יזמתי את הדיון.

אלון טל: הנושא של מדוזות בים הוא ידוע, אבל רצינו לדבר על הבעיה של המינים הפולשים היבשתיים.

אלון טל: האם אתה יכול לייצג את עמדת הגנת הצומח?

אלון טל: האם יש לכם מספיק מפקחים?

אלון טל: המשרד מקדם רפורמה שאמורה להפחית את הבקרה.

אלון טל: האם אתה חושב שזה מוצדק לאור מה ששמעת היום?

אלון טל: אלו הדברים שאנחנו רוצים לשמוע ולא דיון על שמורות ימיות – כן או לא.

אלון טל: זה דיון חשוב אבל לא בסוגיה הזו, ולא בשביל זה יזמנו את הדיון פה בוועדה.

וליד טאהא: אלון, אפשר תמיד לשמוע דעה אחרת.

וליד טאהא: אנחנו לא כועסים כשמישהו מגלה דעה אחרת.

וליד טאהא: תן לו.

אלון טל: מקבל, אבל שיגיע מתישהו לנושא האמיתי.

נעם מוזס: אם יורשה לי, אני רוצה לקשור את זה בשני משפטים.

נעם מוזס: חבר הכנסת אלון טל, יש פה נציגים מהגנת הצומח, והם תיכף ידברו.

נעם מוזס: יכול להיות שדווקא דייגים, ואולי אפילו מכמורתנים, יכולים בעתיד לעזור בהתמודדות עם מינים פולשים, שלא נכנסים דרך המכס אלא בתהליכים טבעיים.

נעם מוזס: ולכן, צריכים לשמור פה על מידתיות גם במגבלות על הדיג.

נעם מוזס: בהחלט יש מקום לעשות דברים אקטיביים.

נעם מוזס: דייגים הם בהחלט שחקן חשוב בעניין הזה.

וליד טאהא: נציגת משרד החקלאות, מה צריך לעשות במכס הזה כדי שזה ייעשה בצורה נכונה?

וליד טאהא: האם צריך להביא נציגים של משרדים ספציפיים ולמקם אותם במעברים?

שלומית ציוני: צוהרים טובים.

שלומית ציוני: אני מנהלת השירותים להגנת הצומח ולביקורת בפועל.

שלומית ציוני: ראשית, אני רוצה להתייחס לסוגיה הרחבה ביותר, שהובאה כאן לדיון, והיא מינים פולשים.

שלומית ציוני: משרד החקלאות נמצא כרגע בתהליך של גיבוש מדיניות בנושא, ולכן אני לא יכולה להציג כאן איזושהי מדיניות עקרונית לכל התחום הרחב הזה.

שלומית ציוני: התהליך נמצא בחיתולים במסגרת ההנהגה המקומית.

שלומית ציוני: אני עובדת בשירותים להגנת הצומח ולביקור, וכרגע מייצגת את היחידה הזו, שהיא רגולטור מאוד מרכזי בתחום של מינים פולשים ובתחום היותר ספציפי של אותם מינים פולשים שאנחנו קוראים להם "נגעים לצומח".

שלומית ציוני: בניגוד לדברים שנאמרו פה, אנחנו עושים את עבודתנו לא בהתנדבות.

שלומית ציוני: אנחנו יחידה שאוכפת את הנושא הזה כבר שנים רבות.

שלומית ציוני: למעשה, חוק הגנת הצומח נחקק בשנת 1956, והתקנות שאנחנו עובדים על פיהן, הנותנות לנו את הסמכות לבצע את הפיקוח והאכיפה, הן בתוקף.

שלומית ציוני: אנחנו עושים את העבודה בכל נמלי הכניסה.

שלומית ציוני: המתודולוגיה שלנו בעבודה שלנו לאורך כל השנים לא משתנה, היא רק מתחזקת.

שלומית ציוני: אנחנו עובדים בהלימה להסכמים הבין-לאומים אליהם אנחנו מחויבים.

שלומית ציוני: שוב, אני מדגישה: הגנת הצומח כרגולטור מרכזי בנושא.

שלומית ציוני: אחדד שאנחנו קוראים למין פולש בנושא הגנת הצומח "נגעים לצומח".

שלומית ציוני: אלה אותם נגעים שעלולים לחדור לארץ ולגרום נזק לצומח בכלל, ולא רק לחקלאות.

שלומית ציוני: אכן, חוק הגנת הצומח מסתמך על היבטים של הצומח.

שלומית ציוני: העבודה שלנו נחלקת, ויש לנו משנה סדורה.

שלומית ציוני: אני חושבת שגם גל מכירה אותה, וגם קולגות אחרים מגופים אחרים: מרט"ג, מהמשרד להגנת הסביבה, מהחברה להגנת הטבע.

שלומית ציוני: המתודולוגיה שלנו מאוד ותיקה וסדורה.

שלומית ציוני: תחילה אנחנו עוסקים במניעה.

שלומית ציוני: אנחנו עובדים על סמך התראות, מידע.

שלומית ציוני: הזכירו פה קודם את נושא נתיבי הסחר, נתיבי חדירה.

שלומית ציוני: אנחנו פורסים את ההסתכלות שלנו על כל נתיבי החדירה, כאשר כמובן מקור הסמכות שלנו בחוק מפנה אותנו לדרכים ולכלים הישימים בהם אנחנו יכולים גם למנוע חדירה.

שלומית ציוני: יש לנו רגולציה מסודרת תחת החוק הזה גם כשיש התפרצות ולא הצלחנו, כי לא כולם ולא תמיד, מצליחים חדירה.

שלומית ציוני: ולא משנה כמה נתאמץ, כמה מפקחים יהיו לנו בנמלי הכניסה.

שלומית ציוני: יכולים להיות לנו המון מפקחים, וכמובן שכמה שיותר כמובן יהיה יותר טוב מבחינה זו, אבל עדיין חודרים נגעים ומינים פולשים.

שלומית ציוני: ולא רק בארץ אלא גם בעולם.

שלומית ציוני: העולם חווה את זה.

שלומית ציוני: לכן, יש לנו כלים בהתמודדות מול נגעים שחדרו לארץ באמצעות מערך סקרים, ניטור.

שלומית ציוני: אנחנו קובעים אסטרטגיות לכל מין שחדר, האם אנחנו הולכים לאסטרטגיה של ביעור או הכלה או מחליטים על הדברה או לא.

שלומית ציוני: אלו השיטות בהן אנחנו עובדים.

שלומית ציוני: אנחנו נמצאים שם בצורה מאוד אגרסיבית ופעילה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: הזמן רץ.

וליד טאהא: נצמצם עכשיו את זכות הדיבור לדוקתיים בלבד.

וליד טאהא: אסנת בנימין, צבא ההגנה לעצים, בבקשה.

אסנת בנימין: בשנת 2012 כתב המשרד להגנת הסביבה שישראל התברכה במגוון ביולוגי ועשיר, ולא מצא בעיה ואיום למגוון הביולוגי.

אסנת בנימין: בשנת 2016 כתבו במארג, כשהכינו את דוחות מצב הטבע על חשיבותם של כל העצים בארצנו על סף מדבר, שהעצים הם המהנדס הגדול והמטיב עם האדם, האקלים, בעלי חיים, חרקים, חקלאות.

אסנת בנימין: בשנת 2017 בוצע איזשהו שינוי פרסונלי, ואפרט למי שירצה.

אסנת בנימין: לאט לאט נכנסו עניינים אחרים, וכיום הם מדברים על משבר מגוון ביולוגי.

אסנת בנימין: מה קרה?

אסנת בנימין: אין משבר אקלים.

אסנת בנימין: הוא עוד לא קרה.

אסנת בנימין: רק מאיימים.

אסנת בנימין: לא קרה משהו שמצדיק את המשבר הזה שהם מציגים כרגע.

אסנת בנימין: בנושא העצים האמנה הזו ממשיכה להתנהל באפלה.

אסנת בנימין: שלוש שנים אני מבקשת ממשרד החקלאות, מהמשרד להגנת הסביבה: במי פוגעים העצים.

אסנת בנימין: הם צריכים להראות את זה.

אסנת בנימין: האמנה אומרת להם לספור את המינים, להגיד איפה הם, להגיד על מי הם מגינים, ואז הם יכולים להגיד מי מזיק להם.

אסנת בנימין: הם טוענים שהמון עצים מזיקים להם וכורתים אותם, אבל הם לא מוכנים להציג את התכנים של האמנה.

אסנת בנימין: זה לא קיים.

אסנת בנימין: שלוש שנים אני מבקשת זאת מהמשרד להגנת הסביבה.

אסנת בנימין: בנושא העצים – קביעת מינים פולשים על ידי אנשי אמנת המגוון הביולוגי, רט"ג, החברה להגנת הטבע והגנת הסביבה, אינה מקצועית.

אסנת בנימין: היא לא מבוססת מחקר ומתעלמת מהגופים המקצועיים.

אסנת בנימין: שמענו את משרד החקלאות.

אסנת בנימין: יש שם גופים מקצועיים שיודעים לטפל, וזה מה שהם עושים שנים.

אסנת בנימין: הם מתעלמים מהם ומתעלמים מהגופים המקצועיים שקבעה המדינה.

אסנת בנימין: מתעלמים ממחקר מקצועי ולא עושים מחקרים משל עצמם.

אסנת בנימין: האחראי במשרד החקלאי למחקר בעצים והגנת עצים – יש הליך בפקודת היערות שהם לא מכירים בה.

אסנת בנימין: הם לא מכירים בחוק.

אסנת בנימין: להגדרת עצים, פולשים ומזיקים – עד כה רק ארבעה עצים הוגדרו כך.

אסנת בנימין: החבר'ה של המגוון הביולוגי טוענים ש-12 סוגי עצים, הם טוענים שכל העצים הגדולים ביותר הם מזיקים ופולשים, ובעורמה הם מובילים את כריתתם, בדרך שהם ביטלו את נהלי החוק ואת החוק.

אסנת בנימין: זה לא חוקי.

אסנת בנימין: אנשי האמנה מתעלמים מכמה חוקים ופועלים בניגוד לסמכותם.

אסנת בנימין: לאחר כריתת עצי ענק הראינו התפרצות מינים פולשים: קנה, פטל, אמברוסיה, שמזיקים לחקלאות ולנחלים.

אסנת בנימין: הם יוצרים זיהום בנחלים.

אסנת בנימין: הם התעלמו מזה.

אסנת בנימין: התחלנו לחפש את האינטרס.

אסנת בנימין: בהתחלה חשבנו שזה שמאל קיצוני שרוצה לכרות את הציונות, ואחר כך גילינו שזה ימין קיצוני.

אסנת בנימין: הם פוגעים בבדואים באופן שלא ייאמן.

אסנת בנימין: הם אוסרים עליהם לנטוע עץ, ואת כל סוגי העצים.

אסנת בנימין: אתמול ביררתי את החומר שבידי עם אטווא.

אסנת בנימין: הוא אמר: את צודקת.

אסנת בנימין: הם אוסרים עליי את כמות הבקשות שאני מגיש.

אסנת בנימין: הם דוחקים את האוכלוסייה לפשע, לעוני, לאומללות.

אסנת בנימין: הם לא יכולים לגדל את הצאן.

אסנת בנימין: הם צריכים חורשות ויער בשביל להאכיל את הצאן.

אסנת בנימין: הם פוגעים באוכלוסייה.

אסנת בנימין: באותה מידה הם פוגעים בתושבי ירוחם.

אסנת בנימין: הם כפו עליהם לכרות עצים.

אסנת בנימין: זה מקום עני.

אסנת בנימין: נותנים להם כסף כדי שיסכימו להיות לפי תנאי הסביבה.

אסנת בנימין: הם אמרו להם לכרות את עצי התמר.

אסנת בנימין: עצי התמר הם עצים מוגנים במגוון הביולוגי.

אסנת בנימין: הם טענו שהם לא מקומיים בירוחם.

אסנת בנימין: עצי התמר הם קונצנזוס.

אסנת בנימין: הם חשובים ליהודים, לנוצרים ולמוסלמים.

אסנת בנימין: הם חשובים לכולם.

אסנת בנימין: הם לא משיבים לכלום ולא מוכנים לענות.

אסנת בנימין: סליחה, זה בדמי.

אסנת בנימין: מבקר המדינה - - -

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: תומר לו, מומחה טרמיטים, בבקשה.

תומר לו: כבוד היושב-ראש, שלום.

תומר לו: כשמדברים על מינים פולשים, לחלק מאיתנו יש איזושהי תמונה דמיונית בראש שכאילו מדברים על איזה צמח טרופי יפה או על זה איזה תוכי.

תומר לו: כשמדובר בטרמיטים, אנחנו מדברים על מכה קשה כלכלית וסביבתית.

תומר לו: יושבים תושבי פתח תקוה, והם תיכף יוכלו ולהעיד על זה.

תומר לו: הטרמיט הפורמוזי מופיע ברשימת מאה המינים הפולשים הגרועים בעולם.

תומר לו: הוא גורם לנזקים קשים בתשתיות תת קרקעיות כמו: כבלי פלסטיק, כבלי חשמל, כבלי טלפון למיניהם, ותשתיות עיליות כמו: קירות גבס, עץ, מטבחים, פרקטים, גגות רעפים היושבים על קונסטרוקציות עץ ועלולות להיחלש.

תומר לו: כולנו יודעים את שיטת הבנייה בישראל.

תומר לו: יש גג רעפים שעומד על תקרת רביץ, שמאוד נפוצה כאן.

תומר לו: כשהתשתית הזו מתפרקת אנחנו גם מקבלים סכנת חיים.

תומר לו: כשהאקלים שלנו הולך ומתחמם ומשתנה, וכולנו זוכרים את החורף שעבר שקיבלנו, עם רוחות וסערות, אז אנחנו גם מקבלים סכנת חיים אפשרית ופוטנציאלית, וקריסת תשתיות במבנים.

תומר לו: זה לא נחמד.

תומר לו: הטרמיט הפורמוזי הוא מכת מחץ כפולה לסביבה ולכלכלה, והיא נאמדת במאות מיליוני דולרים, ואף יותר מכך במדינות שונות בעולם.

תומר לו: להערכתי, ולצערי הרב, את הטרמיט הפורמוזי נצטרך כולנו להכיר כמציאות וכחלק מחיינו ומהנוף הישראלי החדש.

תומר לו: אני פה כדי לגייס אתכם למנוע את הפורמוזי הבא.

תומר לו: כדי לעשות זאת, אנחנו צריכים לשים דגש חזק מאוד על כמה וכמה נושאים.

תומר לו: זה הרבה יותר מורכב משיחה של שתי דקות, אבל אנסה לתמצת ולהיות ממוקד.

תומר לו: חשיבות התגובה המהירה.

תומר לו: אדוני היושב-ראש, מרגע שבו גיליתי ודיווחתי לראשונה על הטרמיט הפורמוזי, אני באופן אישי עברתי מסכת ייסורים עד שמישהו הואיל להתייחס לפניותיי.

תומר לו: כפי שבדק ומצא מבקר המדינה, זמן רב וקריטי התבזבז במלחמה לעצור את המכה, שעוד יהיו לה השלכות רבות והרסנות, הן על הסביבה והן על כלכלת המדינה ועל אזרחיה.

תומר לו: בתקופה בה יוקר המחיה מאמיר לשיאים מרקיעי שחקים, והסביבה, הטבע והארץ הישראלי של כולנו משתנים, פשוט אסור שזה יקרה שוב.

תומר לו: דמיינו לכם אזרח שמתריע על חוליית מחבלים שחודרת לגבולות ישראל.

תומר לו: מה אז הייתם מעריכים כי צריך להיות זמן התגובה של כוחות הביטחון?

תומר לו: במאי 2019 התרעתי לראשונה.

תומר לו: התאריך היום הוא 14 ביוני 2022.

תומר לו: מה נעשה עד כה בשטח?

אסנת בנימין: הם כרתו 400,000 עצים.

אסנת בנימין: זה מה שנעשה בשטח.

תומר לו: ראיתם פעם מדינה שמציעה אקדחים לאזרחים כפתרון להסתננות מחבלים לשטחה?

תומר לו: המדביר הוא החוליה וטבעת ההגנה האחרונה במערך ההגנה מול המינים הפולשים.

תומר לו: כשמדביר נתקל במין פולש, משמעות הדבר היא שכל יתר המערכות כשלו.

תומר לו: הטבעת הראשונה צריכה, וחייבת להיות, בנמלים ובגבולות מדינת ישראל.

תומר לו: היא גם חייבת להיות ערוכה עם תוכניות פעולה מהירות וזריזות בכל עת במקרה של פלישה.

תומר לו: לשם כך בדיוק קיימים גופים במשרדים ממשלתיים שיגינו על הסביבה והאזרח.

תומר לו: צורך אקוטי במנגנון גריטה.

תומר לו: כשאני רואה בפתח תקוה את הציבור משליך לפח האשפה הציבורי פסולת נגועה בטרמיט, שהוא אולי מהרסניים ביותר בעולם, אני יודע שאין לנו סיכוי במלחמה מולו.

תומר לו: אם הוא עבר את הים והאוקיינוס עד ישראל ללא שום בעיה הרי שהמעבר מפתח תקוה לתל אביב ולסביון, הוא רק עניין של זמן.

תומר לו: אסור לשרוף מכולות ופרטי עץ ואסור לפנות אותם לאשפה.

תומר לו: אין אתר מוסדר להשמדת פסולת נגועה.

תומר לו: מה עוד נותר לאזרח לעשות?

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: יעל תותחני, עמותת אוהב עורב, בבקשה.

יעל תותחני: אוהבים עורבים ואוהבים את כל בעלי הכנף.

יעל תותחני: קודם כול, אני רוצה להודות על כינוס הוועדה המאוד חשובה הזו.

יעל תותחני: בדבריי אני רוצה להתחבר למה שנאמר קודם לכן על ידי נציג רט"ג בנוגע לפעילות בחיפה ולעבודה מול חזירי הבר, שאדוני פגש הבוקר.

יעל תותחני: אנחנו רוצים לחזק בהקשר הזה את ידיהם ולומר שזו הפעילות הנכונה.

יעל תותחני: אנחנו רוצים לדבר על פעילות אחרת, שכרגע מקדמים, וזה נושא של ירי וציד של מינים פולשים כמו: עורבים, עורב אפור ועורב הודי.

יעל תותחני: בהקשר הזה חשוב לציין שהמשרד להגנת הסביבה וכל הגורמים הרלוונטיים לא עושים הבחנה כמו שצריך בין מין פולש לבין מין פולש שהתבסס, ואולי גם אגב דחק החוצה מין מקומי.

יעל תותחני: למשל, אם היה איזשהו חרק, שתפקידו לייצר האבקה, והגיע חרק פולש אחר, שדחק את רגליו של החרק הזה, ועכשיו אנחנו נשמיד את החרק הזה, אז לא תהיה לנו יותר האבקה.

יעל תותחני: זה דבר שעלול לפגוע.

יעל תותחני: כאשר אנחנו בוחנים מינים פולשים צריך קודם כול לבדוק עד כמה המינים הללו התבססו כבר והם הפכו כבר למינים שאינם פולשים.

יעל תותחני: לגבי חזירי הבר – אנחנו אומרים אותו הדבר בנוגע לעורבים, ואנחנו אומרים אותו הדבר בנוגע לכל מין אחר שיש לטפל בו.

יעל תותחני: הירי במין פולש או לא פולש, הירי בכלל והציד, עלולים לפגוע באיזון האקולוגי וגם במגוון הביולוגי.

יעל תותחני: הדוגמאות שלנו הן גם דוגמאות מקומיות וגם מהעולם.

יעל תותחני: אנחנו זוכרים מה קרה במדינת ישראל עם הטיפול בתנים.

יעל תותחני: כשחשבו שצריך לטפל באוכלוסיית התנים המתרחבת והמתפרסת, פעלו להשמיד אותם.

יעל תותחני: פיזרו אוכל עם רעל.

יעל תותחני: הדבר הזה גרם להשמדת בעלי חיים נוספים ולהתרבות של שפני סלע, וזה גרם בסופו של דבר להתרבות של נחשי צפע.

יעל תותחני: אנחנו רואים עד כמה אנשים נפגעים מנחשי צפע, ועד כמה החיים ניטלים מהם בעקבות מפגשים עם נחשי צפע.

יעל תותחני: בסופו של דבר, הדבר הזה לא פתר את הבעיה.

יעל תותחני: יש דבר שכן פותר את הבעיה, ואני רוצה להציג זאת בפני הוועדה.

יעל תותחני: נעשו מחקרים בעניין.

יעל תותחני: הדרך להתמודד עם מינים מזיקים כביכול לבני אדם היא בפתרון הבעיה ולא בפתרון הסימפטום.

יעל תותחני: הסימפטום הוא הימצאותם של המינים בקרב האוכלוסייה.

יעל תותחני: הבעיה היא באמת בעיקר האשפה שמפוזרת בחוץ.

יעל תותחני: אנחנו צריכים לדעת איך לפנות ולאחסן את האשפה.

וליד טאהא: את מסכימה עם הטענה של מקורות מזון?

יעל תותחני: אני מסכימה עם הטענה הזו.

יעל תותחני: הטענה הזו מאוד יפה והיא אומרת שאנחנו רואים שהפתרון הזה קיים בחיפה.

יעל תותחני: אם הם לא ימצאו אוכל הם לא יגיעו.

יעל תותחני: אבל מה אנחנו עושים?

יעל תותחני: אנחנו פתאום אומרים: בואו נתחיל לפזר כלי נשק, נחלק לאנשים רישיונות ציד, ואנשים יתחילו לירות בעורבים ובחזירים.

יעל תותחני: גם הדבר הזה מותר.

יעל תותחני: ראינו מה קרה באילת לפני זמן לא רב.

יעל תותחני: ילדים קטנים ראו איך יורים ברחוב בעורבים.

יעל תותחני: רואים את העורבים נופלים על הרצפה וגוססים.

יעל תותחני: זה יצר טראומות אצל ילדים.

יעל תותחני: זה מוביל באמת למפגעים מאוד מאוד קשים בהמון רמות.

יעל תותחני: לכן, אנחנו כן מבקשים שתהיה התייחסות לאופן הטיפול.

יעל תותחני: אם אנחנו אכן מדברים על הטיפול דומה לזה שנעשה בחיפה, אנחנו מבקשים לחדול מהירי ומעידוד של התנהלות שיש בה סוג של חוסר הומניות ואכזריות.

יעל תותחני: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה, יעל.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

ירון קדושים: אני מתגורר בפתח תקוה.

ירון קדושים: אני רוצה לדבר על הטרמיט הפורמוזי.

ירון קדושים: בפתח תקוה יש היום המון מתח כי הרשויות לא דואגות להסביר בפני מה התושבים עומדים.

ירון קדושים: אומנם מדובר במשהו שגורם נזק לרכוש, אבל הוא גם גורם לפחדים והוא יכול גם להזיק לבריאות האנשים.

ירון קדושים: הדוקטור פה דיברה על זה שהיא היתה בפתח תקוה.

ירון קדושים: אני הקמתי את מערך דיווחי התושבים.

ירון קדושים: אני מוסר את המיילים של המשרד והם מציפים את המשרד במיילים.

ירון קדושים: אנחנו אוספים מידע מהציבור ומרכזים אותו, ודרך המידע שלנו נמצא בשנה שעברה עץ הפקאן עם המושבה.

ירון קדושים: אתמול נמצא עץ אחד חשוד.

ירון קדושים: אנחנו ממפים את התלונות.

ירון קדושים: יש לנו ביולוג בכיר המתגורר בשכונה והוא עובד בהתנדבות.

ירון קדושים: אני מעביר אליו את המידע והוא מנתח אותו.

ירון קדושים: הוא עובד איתכם ועם מוקד 106.

ירון קדושים: לנכון לרגע זה, אין שליטה על המצב הזה.

ירון קדושים: כפי שהזכיר תומר, ב-2019 התחלנו עם מושבה אחת בשכונת כפר אברהם.

ירון קדושים: אתמול היה טרמיט ראשון בשכונת כפר גנים לכיוון גבעת שמואל.

ירון קדושים: אנחנו יודעים לאן זה יגיע אם לא יעצרו את זה עכשיו.

ירון קדושים: ב-2019 לא טיפלו.

ירון קדושים: לא באתי רק להתלונן, אני מניח שאתם מכירים את הבעיה ושאתם מודאגים לא פחות מאיתנו.

ירון קדושים: אני רוצה להציע הצעה פרקטית והיא להקים מערך מתנדבים שנעמיד לרשותכם.

ירון קדושים: הוא קיים ואנחנו עושים אותו, אבל לא באופן רשמי ופורמלי.

ירון קדושים: הוא יעזור לכם לאתר את המקומות ולבצע.

ירון קדושים: תומר גם עובד בנושא הזה בהתנדבות הרבה מאוד זמן.

ירון קדושים: אני יודע שהוא מגיע לבתיהם של אנשים.

ירון קדושים: זה לא נכון להגיד שרק בשטח ציבורי עושים הדברות, זו גישה לא נכונה.

ירון קדושים: כי אם טרמיט חדר לשטח פרטי, והוא יקים שם מושבה, מחר הוא יחדור לשטח ציבורי.

ירון קדושים: אם תושב מגלה במחסן של בית מושבה של טרמיט פורומוזי ואומרים לו להדביר, מדובר בעלות של אלפי שקלים.

ירון קדושים: תומר יכול לומר לכם במה זה כרוך.

ירון קדושים: זו הדברה מאוד מאוד יקרה.

ירון קדושים: זה לא נכון, זה גם לא אתי, וזה גם לא נכון מקצועי, לעשות זאת.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אבשלום וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

אבשלום וילן: יוזם הדיון, חבר הכנסת אלון טל, אמר שהמשמעות המעשית של הרפורמה המוצעת בחקלאות יכולה להיות כניסה של לא מעט פולשים.

אבשלום וילן: האגף להגנת הצומח עושה עבודה מקצועית לעילא ולעילא, כפי שציינה שלומית.

אבשלום וילן: אבל כמי שישב שם כרגע בוועדה שליוותה את ההגדרות של הפעולה לקראת הרפורמה, אני אומר פה בשפה פרלמנטרית זהירה, ואני בכל מיני מסגרות בחיים הפוליטיים קרוב לשלושים שנה, פעם ראשונה שאני רואה לחצים פוליטיים של שר ומנכ"ליתו במשרד החקלאות כדי לאפשר ייבוא רחב כאשר הנושא של הגנת הצומח נדחף למקום שני או שלישי, כדי לאפשר קודם כול הורדת מחירים מבלי להבין את הסיכונים הכרוכים בדבר.

אבשלום וילן: אשיל עכשיו מעצמי את הזהירות ואומר מה אני באמת חושב.

אבשלום וילן: אני חושב שזה דבר בל ייעשה.

אבשלום וילן: כי אם מנסים לכופף את אנשי המקצוע, בסופו של יום ייכנסו לפה כל מיני מזיקים.

אבשלום וילן: לדוגמה, בקליפורניה ובפלורידה היו שנים ש-60% - 70% מהפרדסים הושמדו ממזיקים שאיש לא ידע איך הם הגיעו.

אבשלום וילן: לכן, הדברים האלה הם פגיעה מאוד מאוד מסוכנת.

אבשלום וילן: על פי בקשת יוזם הדיון, חשבתי שעל זה יהיה הדיון ועל איך מגינים באמת על אי כניסת מזיקים לחקלאות ולטבע, ונותנים לזה את הפתרון הנכון.

וליד טאהא: חשבת שיהיה דיון נגד השר והמנכ"לית שלו.

אבשלום וילן: ממש לא.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: הבעת את עמדתך.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: נציגת השלטון האזורי, הילה אקרמן, בבקשה.

הילה אקרמן: תודה רבה.

הילה אקרמן: אני רוצה להגיד שני דברים מרכזיים: ראשית, אנחנו, בשלטון האזורי, רצינו להבין מה המשמעות של התקנות החדשות של הגנת הצומח שמשרד החקלאות מנסה להעביר.

הילה אקרמן: כינסנו שולחן מומחים, של 16 מומחים, גם בתחום הגנת הצומח, הסביבה, משרד הבריאות, משרד החקלאות, וגם מהמשרד להגנת הסביבה.

הילה אקרמן: כל המומחים אמרו פה אחד שהתקנות האלה יכניסו עוד מינים פולשים, והציעו כמה דרכים כדי שייכנסו פחות מינים פולשים.

הילה אקרמן: הם הציעו דווקא להגביר את הפיקוח על הייבוא, להקצות משאבים נוספים לשירותי הגנת הצומח כמו כוח אדם, לאפשר טכנולוגיות, לאפשר יותר מעבדות, להחיל הצהרה ופיקוח על ייבוא בכבודה אישית, לתת עונשים כבדים יותר למי שמביא בייבוא מוצרים אסורים, ולהקצות משאבים נוספים לאכיפה.

וליד טאהא: את מחזקת את דברי אבשלום.

הילה אקרמן: אני מחזקת.

הילה אקרמן: בנוסף, התייעצנו עם אקולוגים מרשויות מקומיות לגבי התקנות האלה, ולגבי בכלל מינים פולשים.

הילה אקרמן: אני עבדתי גם ברשויות מקומיות.

הילה אקרמן: בסוף התושבים מתקשרים למוקד העירוני אם יש להם מין פולש.

הילה אקרמן: לנו, כרשויות מקומיות אין היום כלים להתמודד עם זה.

הילה אקרמן: למעשה, אנחנו מקיימים מלחמת התשה.

הילה אקרמן: לפעמים המשרד מוציא קולות קוראים.

וליד טאהא: בדרך כלל זה קורה בכל תחום מדינה.

וליד טאהא: הכול בסדר, זה לא ייחודי.

הילה אקרמן: זה מגיע אלינו.

הילה אקרמן: הרשויות המקומיות משקיעות הרבה משאבים בטיפול במינים הפולשים, אבל אנחנו לא מצליחים.

הילה אקרמן: לכן, אנחנו גם מצטרפים לקריאה שצריך למנוע כניסת אותם מינים פולשים.

וליד טאהא: תודה רבה, הילה.

וליד טאהא: גיא שחר, נציג ציבור בוועדה לאיכות הסביבה – נתניה, ארגונים סביבתיים, בבקשה.

גיא שחר: תודה רבה.

גיא שחר: הכנתי מצגת ולא נעבור עליה מפאת קוצר הזמן.

גיא שחר: כיוון שיש היום חוסר הסדרה בכל הנושא בטיפול במינים פולשים, מתייחסים לספר השחור.

גיא שחר: יש ספר שחור שמכיל את כל המינים הפולשים ואומרים שכל מי ששם הוא מין פולש ומטפלים בו.

גיא שחר: הבעיה היא שהספר הזה הוא לא משהו פורמלי של המדינה, ונכנסים לשם מינים שהם לא בהכרח מינים פולשים.

גיא שחר: הדוגמה בה התמודדתי בשנים האחרונות זה האקליפטוס והחמציץ הנטוי.

גיא שחר: כרתו עשרות אלפי אקליפטוסים בגלל שהם בספר השחור בגלל שהם פולשים.

גיא שחר: לא רק שהם לא פולשים, יש היום המון המון מחקרים עדכניים מהשנים האחרונות שהוא דווקא מסייע לעושר המינים ולמגוון המינים ויש לו אפקט הצללה חלקית.

גיא שחר: הוא מונע התייבשות הקרקע ויש לו אפקט חיובי.

גיא שחר: מין שני שטופל בסביבה שלי זה החמציץ הנטוי.

גיא שחר: החמציץ הנטוי הוא באמת מין פולש, והוא מפריע לעושר המינים והוא דוחק מינים.

גיא שחר: הבעיה היא שאין בו טיפול אפקטיבי ידוע.

גיא שחר: אני גר ליד חורשת הסרג'נטים שזו חורשה של 250 דונם של אקליפטוסים.

גיא שחר: יש שם המון חמציצים.

גיא שחר: מ-2014 עד 2020 ריססו כל שנה בראונד אפ, שהוא קוטל עשבים שחשוד כמסרטן, ומשנה לשנה הוא רק התגבר עוד יותר ועוד יותר כי הרגו את כל - - -

וליד טאהא: מי צריך להשתכנע עכשיו?

גיא שחר: אני מבקש.

גיא שחר: כיוון שיש לנו פה שתי דוגמאות למינים, שהם לכאורה פולשים, ואחד לא פולש ולשני אין טיפול, צריך להסדיר את הנושא זה.

גיא שחר: צריך להקים ועדה, שבה יהיו כל הנציגים.

וליד טאהא: האם צריך חוק אחרי הוועדה או לא?

גיא שחר: צריך חוק, אבל צריך שיהיו גם נציגי אקדמיה, שיש להם התמחות בטיפול במינים פולשים.

גיא שחר: הטיפול במינים פולשים הוא בשני שלבים: ראשית, לראות איזה מין הוא פולש ואיזה לא, ובתנאים של בתי הגידול פה בארץ.

גיא שחר: שלב שני, אם הוא פולש, איך מטפלים בו.

גיא שחר: שלא כל אחד ישלוף מהשרוול איך הוא מתמודד עם זה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: פרופ' גיל רילוב, בבקשה.

גיל רילוב: אני חוקר מינים פולשים ושינוי אקלים כבר שנים בים.

גיל רילוב: המסר שלי הוא שבאמת מאוד צריך להבין לפני שמגדירים משהו כפולש או לא פולש, ומה התפקיד שלו, במיוחד בהקשר של שינוי אקלים.

גיל רילוב: שינוי אקלים גורם למינים מקומיים להיעלם.

גיל רילוב: מינים זרים מתבססים וצריך להבין את התפקוד שלהם.

גיל רילוב: כאמור, אם התפקוד שלהם מחליף את התפקוד של מין מקומי שנעלם, הוא לא בהכרח בעייתי.

גיל רילוב: זה נכון, במיוחד בים.

גיל רילוב: ביבשה אני פחות מתמצא.

גיל רילוב: לכן, צריך שקבלת ההחלטות תיעשה בהתבסס על מדע אמין, ולא הצהרות גורפות, כמו שנעשה גם בים ובנושא של שמורות טבע.

גיל רילוב: שמורות טבע הן לא בהכרח טובות כי הן שומרות גם על המינים הפולשים.

גיל רילוב: אולי צריך לווסת את כמות הזהרון בתוך השמורות אולי בעזרת הדייגים.

גיל רילוב: יש לעבוד בשיתוף פעולה ולעשות את הדברים בצורה חכמה ולא גורפת.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

גיל ססובר: אני יושב-ראש איגוד הדייגים בישראל.

גיל ססובר: אני גם רוצה להתייחס לסביבה הימית ולאי יעילות של שמורות בטיפול במינים פולשים.

גיל ססובר: אני רוצה לציין שני מחקרים: הראשון של חוויאר מוראלס, שחתומים עליו גם ד"ר דור אדליסט, מנהל סקרי דגה באגף הדיג, ומנחם גורן, הביולוג הראשי של החברה להגנת הטבע והקמפיין לחיסול הדיג בישראל.

גיל ססובר: הוא קובע שם נחרצות.

גיל ססובר: הוא אומר: במציאות היום, של התחממות כול כך ברורה של המים, ותופעה כול כך נפוצה, והיום למעלה מ-50% מהמינים בישראל של הדגים הם מינים פולשים, אנחנו לא מדברים על תופעה של טרמיט או צמח, הדבר הזה פשוט לא יעיל.

גיל ססובר: במחקר שלו הוא מראה שבכל המודלים, גם אם נעצור את הדיג לאלתר, לחלוטין, ולא יהיה יותר דיג בישראל, זה לא ישנה שום דבר למינים הפולשים.

גיל ססובר: המחקר השני הוא של ד"ר בלה גליל מחקר הימים והאגמים.

גיל ססובר: היא אומרת באופן חד משמעי: איזה אינטרס יש לנו להקים שמורות אם המינים הפולשים כבר התבססו בהן?

גיל ססובר: דיברו פה על הזהרון.

גיל ססובר: היא מדברת על הסיקן משויש, על האראס, או הקומוניסט בשפת הדייגים, שברור שהוא נמצא היום בכל הסביבה הסלעית.

גיל ססובר: בהמשך לדברי נציג משרד החקלאות, אציין שבלה גליל גם היתה בוועדת הכלכלה ביום שאסרו את דיג המכמורת וכשהחליטו שהוא יהיה מושבת לחודשיים.

גיל ססובר: היא אמרה שזה פשוט מכה אנושה לטיפול במינים פולשים.

גיל ססובר: בהמשך למה שהוא אמר, היא אומרת שלדיג המכמורת יש אולי את התפקיד הכי חשוב בים בוויסות המינים הפולשים מול המינים הקיימים.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

סעדו זיינב: אני מיפו.

סעדו זיינב: דיברתם הרבה על דגים פולשים.

סעדו זיינב: אני לא יודע אם אתם יודעים את סוגי הדגים הפולשים.

סעדו זיינב: אנחנו דווקא מחכים לדגים הפולשים כדי לדוג אותם.

סעדו זיינב: המון דגים פולשים מתעלת סואץ וממקומות נוספים, ואנחנו מחכים ודגים אותם.

סעדו זיינב: אנחנו רוצים על מה אתם מדברים כשאתם אומרים: פולשים, פולשים, פולשים.

סעדו זיינב: אנחנו לא מבינים את השפה שלכם, אנחנו מבינים את שפת הדייגים.

סעדו זיינב: הדייגים מחכים לדגים כמו אינטיאיסים, קומוניסטים, ונכנסים המון סוגים של פולשים.

סעדו זיינב: אנשים רבים ברחבי הארץ עובדים על זה, לא רק אני.

סעדו זיינב: תודה.

וליד טאהא: תודה, בבקשה.

וליד טאהא: נדב, התאחדות האיכרים, בבקשה.

נדב שטילמן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, על עצם הדיון ועל זכות הדיבור.

נדב שטילמן: כמו ששמענו פה היום, דלת הכניסה העיקרית למינים הפולשים היא מנמלי הייבוא.

נדב שטילמן: יש פה פוטנציאל עצום לנזק בסביבה, בתשתיות ובחקלאות.

נדב שטילמן: דוח מבקר המדינה מדבר במצגת שראינו על נזקי חקלאות גלובליים של 46 מיליארד דולר.

נדב שטילמן: עבודות שונות שנעשו, גם דוח מבקר המדינה עצמו, גם עבודה שנעשתה במשרד להגנת הסביבה, עבודות שמשרד החקלאות שותף אליהן, מצביעות על היקף נזקים לחקלאות ממינים פולשים הנאמדים במאות מיליונים עד למעלה ממיליארד שקלים בשנה.

נדב שטילמן: בהינתן שהעולמות האלה חופפים, ובהינתן שהחסם והמנגנון העיקרי הרגולטורי כיום, ושמענו מהגברת שלומית ציוני, מנהלת השירותים להגנת הצומח, שיש להם כלים, ולאחרונה למדנו ממנה שיש כלים טכנולוגיים לנהל סיכונים בפיקוח, אפשר להשתמש בפלטפורמה הקיימת.

נדב שטילמן: וכן, להימנע מכפל רגולטורי, מכפל פיקוח, ולהשתמש במנגנון הזה של תקנות הגנת הצומח, חוק הגנת הצומח, בתיקונים הנדרשים בשביל לייצר את ההגנות האלה.

נדב שטילמן: למרבה הצער, על אף שמדובר בפוטנציאל נזק של מאות מיליונים עד מיליארדים, הרפורמה שאנחנו בעיצומה, שהיא אולי מונעת מאיזשהו אינטרס חיובי, נעשית בחופזה.

נדב שטילמן: אנחנו מבינים ושומעים פה שנעשו עבודות מאחורי הקלעים לגבש תקנות מועילות ונכונות, ושנעשו הרבה עבודות ולמידה מהעולם.

נדב שטילמן: בכל זאת, עשו פה, כמובן לא באשמת אף אחד מהחברים היקרים והעובדים של משרד החקלאות או מהמשרד להגנת הסביבה, ונאלצו להתכנס ללוחות זמנים לא סבירים.

נדב שטילמן: לא מיצו הליך של שימוע ציבורי, לא התייעצו עם אקדמיה, ולא עשו בכלל הערכות של סיכונים עלות-תועלת.

וליד טאהא: זה ויכוח שדובר עליו, ושמענו עליו רבות.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: ברור שנמתחה ביקורת על השר ועל הרפורמה שלו, בעיקר חקלאים, נציגים ואחרים.

נדב שטילמן: כבוד היושב-ראש, אני לא מבקר את השר.

נדב שטילמן: להיפך, אני אומר במובן הפוזיטיבי.

וליד טאהא: אתה לא ביקרת את השר אבל נמתחה כאן ביקורת על השר.

וליד טאהא: לא אמרתי עליך.

נדב שטילמן: אני התכוונתי שממילא הדלת פתוחה לרפורמה אז אפשר - - -

וליד טאהא: לגיטימי למתוח ביקורת על השר, זה בסדר.

נדב שטילמן: אז אני כן מבקר את השר.

וליד טאהא: אתה מבין?

וליד טאהא: אני רוצה לסכם את הדיון.

וליד טאהא: הדיון הזה התארך כמעט בשלושים דקות.

וליד טאהא: אני לא יודע אם יש כאלה שלא אפשרתי להם לדבר.

וליד טאהא: הם כנראה היו בזום ולא נאפשר להם.

קריאה: כבודו, תן לפחות לאחד שבזום.

וליד טאהא: אני ארצה לבקש את סליחת

וליד טאהא: כם על זה שלא אתן לאף אחד כי לא נשאר זמן.

וליד טאהא: בדרך כלל הנושאים שמעלה חבר הכנסת אלון טל מושכים הרבה קהל.

וליד טאהא: חבר הכנסת טל, אני באמת רוצה להודות לך.

וליד טאהא: רבותיי, בדומה לדיון הקודם, הרבה מאוד גורמים, הרבה מאוד דעות ופעילות לא מוסדרת בכיוון של הסדרה ברמת מדינה בכל הדבר הזה.

וליד טאהא: כמו תמיד, הגנת הסביבה תמיד מתלוננים על תקנים ועל כספים, וגם הפעם.

וליד טאהא: התלוננתם על תקנים וכספים.

וליד טאהא: אתם צריכים להביא הצעות לחוקים כדי להסדיר את הדבר הזה.

וליד טאהא: לא היו לנו הרבה בשורות לדיירים שזה קורה כבר מתחת לחלון שלהם ובשכונות שלהם.

וליד טאהא: כנראה שהם ימשיכו להתרגל לזה.

וליד טאהא: אנחנו מקווים שעזרנו במשהו באמצעותך, חבר הכנסת אלון טל.

אלון טל: המסר - אני רוצה להחזיר את זה למקום של מבקר המדינה.

אלון טל: כי הם הכינו דוח שבאמת דורש.

אלון טל: אתה מצביע על כך שאין היום מדיניות בנושא מינים פולשים, וזה בדיוק הטענה.

וליד טאהא: נכון, וגם פתחנו בזה את הדיון.

וליד טאהא: מי צריך לעשות את זה?

וליד טאהא: עוד ועדת מנכ"לים, שלא יצייתו להמלצות שלה?

וליד טאהא: על כן, אני מתחיל להסס מלהמליץ על הקמת ועדה מתכללת, או על ועדת מנכ"לים, ואני לא יודע איך צריך לקרוא לוועדה, כדי לתכלל את פעילות הדבר הזה.

וליד טאהא: אנחנו גם מבינים שיש טיעון ויש טיעון נגדי.

וליד טאהא: יש מי שחושב שציפור מסוימת היא פולש מזיק, אבל יש כאלה שדווקא חושבים שאלו שרוצים להזיק לו הם מינים מזיקים.

וליד טאהא: כנראה שהוויכוח הזה ימשיך להתקיים הרבה מאוד זמן.

וליד טאהא: אנחנו שמחים שהעלינו את זה.

וליד טאהא: תודה לחבר הכנסת טל, תודה לכל אלה שהגיעו והשתתפו.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.