ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 147, 2022-06-14 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם.

וליד טאהא: יש לנו לפחות חבר כנסת אחד מבין ארבעת היוזמים, חבר כנסת מתמיד בדרך כלל, אז האחרים ישמעו שהתחלנו, יכול להיות וישתדלו ויגיעו.

וליד טאהא: אנחנו דנים היום בהצעה לדיון מהיר בנושא: "היערכות לאומית להתמודדות עם אסונות אקולוגיים ימיים" – היות ומוסי כאן, אני אתחיל איתו – של חברי הכנסת מוסי רז, אלון טל, אמילי חיה מואטי, וחה"כ פטין מולא.

וליד טאהא: אנחנו נתחיל איתך, חה"כ מוסי רז, כי אתה הולך לדלג בין שתי ועדות, אז תתחיל בבקשה.

מוסי רז: תודה אדוני היו"ר על הישיבה הזאת, תודה שבאתם.

מוסי רז: התחום הימי בישראל סובל מבעיות רבות - - -

וליד טאהא: ולא רק הוא.

מוסי רז: לא רק הוא, אבל אנחנו מדברים היום עליו.

מוסי רז: כמובן שאני לא יכול למנות כאן את כולן, אבל יש שתי בעיות שאני רוצה לציין, ואחרי זה לנושאים ההיערכותיים.

מוסי רז: אחד, זה הנושא של שינויי מזג האוויר, ההתחממות הגלובלית שאנחנו יודעים שמשפיעים גם על הדגה.

וליד טאהא: הנה, עוד חבר כנסת אחד מהיוזמים הגיע, הוא בדרך כלל מתמיד שני אחרי מוסי.

אלון טל: מקום מכובד.

וליד טאהא: בבקשה, מוסי.

מוסי רז: אני לפני האחרון, והוא שני.

וליד טאהא: לא, אתה הראשון והוא השני.

מוסי רז: אז זה דבר אחד שגורם באמת למינים שלא הכרנו בילדותנו, פתאום להסתובב כאן.

מוסי רז: הדבר השני הוא שגם הגלובליזציה גורמת לכל מיני מינים פולשים שנזרקים וכולי מאונייה או מכל מיני דברים אחרים.

מוסי רז: עכשיו, לתחום הזה, הימי, אין בעל בית.

מוסי רז: יש שבעה, שמונה גורמים שונים, שכל אחד מהם בעצם אחראי על דבר מסוים, בנושא המים הכלכליים דווקא יש, אבל זה פחות רלוונטי לעניין שלנו.

מוסי רז: אז אין בעל בית, אין גוף שיתכלל בין כל הגורמים האלה שאחראיים למצב הזה, או שאחראיים לפתור את הבעיות.

מוסי רז: חקיקה, שבעצם בהחלטת ממשלה ב-2008 הטילו על המשרד להגנת הסביבה לבצע, עדיין לא חוקקה.

וליד טאהא: כן, פגשנו את אותה בעיה בדיון על המצוקים.

מוסי רז: כן, ואם היא לא חוקקה מ-2008, אני מניח שהיא גם לא תחוקק השבוע וגם לא בשבוע הבא - - -

וליד טאהא: דרך אגב, כדאי שהוועדה תעקוב אחר מה נעשה שם, אנחנו הצענו להקים גוף מתכלל, אז זה רלוונטי מאוד למה שאתה אומר.

מוסי רז: הדבר הזה הוא פוגע בכולם, הוא פוגע בשוחרי הטבע, הוא פוגע במתרחצים, הוא פוגע גם בדייגים ובוודאי בדגים עצמם, ולכן אני חושב שצריכה להיות היערכות יותר מסודרת, אולי הקמת גוף שיתכלל בין כל הגופים האחראיים, או שיהיה גוף אחד אחראי, להעביר את כל הסמכויות למשרד להגנת הסביבה, לא יודע, למשרד החקלאות, אני לא קובע כרגע לאן, וכמובן, אנחנו אולי כוועדה, צריכים ליזום את החקיקה שמתעכבת ככה "בקטנה" 14 שנה, כי אני חושב שהיא נדרשת על מנת לטפל בנושאים האלה.

וליד טאהא: תודה רבה, חה"כ מוסי רז.

וליד טאהא: נמשיך עם חה"כ אלון טל, בבקשה.

אלון טל: תודה רבה, אדוני היו"ר.

אלון טל: אני מבקש לברך על קיום הדיון, אבל לפתוח אולי באיזושהי מילה היסטורית, כי הגעתי עם ותק מספיק גדול בתחום כדי לזכור, שכשאני התחלתי לעבוד במה שקדם למשרד להגנת הסביבה, השירות לשמירת איכות הסביבה בשנות ה-80, אז זה היה במשרד הפנים, דווקא הנושא של מניעת זיהום ים היה "היהלום שבכתר" של המערך של המינהל הסביבתי הצעיר.

אלון טל: בעקבות אמנת ברצלונה, אותה אמנה להצלת הים התיכון, מדינת ישראל נחשבה אז, באמת, כחלוצה בתחום הזה, ובאמת הוקם האגף למניעת זיהום ים, אני שמח שרני עמיר נמצא שם, ואני, בתור אחד שמלווה - - -

וליד טאהא: אפקט החממה הגיע עד לוועדה.

אלון טל: אז האגף הזה תמיד נחשב, והוא עדיין לדעתי נחשב כאגף אולי הכי מקצועי והכי אפקטיבי במשרד להגנת הסביבה, ומגיע להם הרבה מאוד קרדיט.

אלון טל: אבל בסך הכל, האגף הזה יכול לעבוד רק אם יש לו את המשאבים ואת הסמכויות הנחוצות.

אלון טל: כפי שחה"כ רז אמר, כבר ב-2008 ממשלת ישראל ציינה את הצורך באמת לאיזושהי קפיצת מדרגה מבחינת המשאבים, הסמכויות, וכולי, ועוד פעם חזרו על זה 15 שנים לאחר מכן, ואנחנו עדיין מוצאים את עצמנו עם איזושהי בעיה, כשאנחנו נשארים עם כלים מהמאה ה-20 אבל לא נותנים את הכלים החקיקתיים הנחוצים וגם את המשאבים.

אלון טל: אנחנו יודעים שיש אנשי מקצוע מצוינים, באמת כפי שאמרתי, יש היסטוריה מפוארת של האגף למניעת זיהום ים, אבל התפקיד שלנו הוא באמת לתת להם יותר מזה מכיוון שהאתגרים גדלים, ומי שהיה בחופי הים אחרי כתם הנפט הקשה בשנה שעברה מבין שאתה עושה צעד אחד קדימה, אבל בכל רגע נתון אפשר ללכת שני צעדים אחורה, ואנחנו חייבים את ההיערכות לאירועי ים קשים.

אלון טל: יש פה באמת אנשים חשובים שיכולים להרחיב - - -

וליד טאהא: גם אתה חושב שאין גוף שיתכלל את העבודה הזו?

אלון טל: אני למשל מוכן לדון בשאלה האם המשרד להגנת הסביבה הוא הגוף הנכון לטפל בשינויי האקלים, אבל בנושא מניעת זיהום ים אני חושב שזה הגוף הנכון, צריך פשוט לאפשר להם ולתת להם יותר כלים.

וליד טאהא: אתה חושב שלא נותנים להם?

אלון טל: כרגע נשמע מהם מה חסר להם היום כדי להיות באמת הכוח המתכלל והמוביל בתחום.

וליד טאהא: תודה רבה, חה"כ אלון טל.

וליד טאהא: הגיעה גם חה"כ אמילי חיה מואטי.

אמילי חיה מואטי: אני מתנצלת על האיחור.

וליד טאהא: אז ניתן לך לדבר, או שתרצי להקשיב לדיון ואחרי זה לדבר?

אמילי חיה מואטי: אני אקשיב ואז אדבר, כן.

וליד טאהא: אוקיי, היות ואת אחת מהיוזמות רצינו לתת לך את זכות הדיבור.

וליד טאהא: אז נעבור לאסנת אלגום מזרחי, מהמרכז למידע ומחקר של הכנסת, בואי תוסיפי לנו פרטים שיועילו לדיון.

אסנת אלגום מזרחי: תודה רבה, אדוני היו"ר, ובוקר טוב.

אסנת אלגום מזרחי: האמת היא שאני באמת אדבר בקצרה, גם כדי לתת לגופים אחרים שנמצאים כאן ובוודאי יש להם מה להוסיף לנו לדיון.

אסנת אלגום מזרחי: מה שכן, אני אתמקד בשלוש סוגיות עיקריות, שאלה בעצם סוגיות מרכזיות שלקוחות גם מתוך מסמך רקע שהכנתי לדיון הזה, הוא היה אמור להתקיים עוד לפני פסח ואני שמחה שהיום אנחנו נפגשים בו.

אסנת אלגום מזרחי: אז המסמך בעצם עוסק בכלל בכל הנושא הזה של היערכות לאירועי זיהום ים בישראל, אפשר למצוא אותו גם בפורטל הוועדה ובאתר שלנו - - -

וליד טאהא: היינו באירועים כאלה.

אסנת אלגום מזרחי: בהחלט, ולמעשה בעצם, שלוש הסוגיות העיקריות, אם אנחנו בכלל מדברים על הנושא של היערכות לאסונות אקולוגיים ימיים או לזיהום ים, אז אני חושבת שקודם כל הנושא הראשון, והוא הוזכר כאן עכשיו גם על ידי חברי הכנסת, זה הנושא הזה שהדיון על נושא של זיהום ים לא יכול להיות מנותק מהדיון בכלל על הניהול של הסביבה הימית, של המרחב הימי.

אסנת אלגום מזרחי: הזכיר כאן חה"כ רז, שמדובר במספר גופים, אני חושבת שלמעלה מ-12 גופים היום פעילים רק במרחב הימי, בסביבה הימית.

וליד טאהא: מישהו מתכלל ביניהם או כל אחד מדינה עצמאית?

אסנת אלגום מזרחי: אז זה בדיוק העניין, שחלק מהפעילויות שנעשות בים מוסדרות ברגולציה מלאה, חלקן רגולציה חלקית, חלקן רגולציה חסרה לגמרי, וזה חלק מהרעיון.

אסנת אלגום מזרחי: אם אנחנו אפילו נדמיין איזשהו תרשים גרפי מסודר, יש את זה גם במסמך, אנחנו נראה תמונה של למעלה מ-12 גופים, כאשר יש בעצם קונפליקטים לפעמים והתנגשויות בין הפעילויות שלהם.

אסנת אלגום מזרחי: כל אחד מהגופים עסוק בפעילות שלו - - -

וליד טאהא: המסמך כמובן פורסם באתר הוועדה.

אסנת אלגום מזרחי: נכון, אפשר לראות את זה גם באתר הוועדה.

אסנת אלגום מזרחי: אני חושבת שיש גם פתגם בערבית, שבטח אדוני היו"ר מכיר, שמאוד ממחיש את זה, כשרוצים להגיד למישהו "לך תעשה משהו בהצלחה", "שתצליח עם העניין הזה" – אומרים לו "לך תרצף את הים".

וליד טאהא: נכון.

אסנת אלגום מזרחי: אז אני חושבת שזה מאוד מתאים כאן, תרתי משמע מה שנקרא.

וליד טאהא: אם כי מראש קובעים שהוא לא יעשה את זה, כי אי אפשר לרצף את הים.

אסנת אלגום מזרחי: כי מראש מאחלים לו בהצלחה, בדיוק.

וליד טאהא: אלא אם כן בני אדם חושבים לעשות את זה בהמשך.

מוסי רז: אפשר גם להגיד "לך תשתה מהים של עזה" זה נשמע אותו דבר.

וליד טאהא: כן, כאן אתה מדבר על פוליטיקה, אבל שם אתה מדבר על משימה שאתה פשוט לא יכול לעשות, אז יש הבדל.

אסנת אלגום מזרחי: שמאוד קשה לבצע.

אסנת אלגום מזרחי: חלק מהעניין זה באמת הנושא של היעדר גוף אחד מתכלל, שמנהל ומסדיר את כל הפעילויות של כלל הגופים, כאשר באמת יש מודלים ממדינות אחרות.

וליד טאהא: דרך אגב, זה הנושא שמאפיין את כל הסוגיות שעד עכשיו דנו בהם, ושמעורבים בהם כל כך הרבה גורמים – היעדר גורם מתכלל שיעשה את העבודה בין כולם.

אסנת אלגום מזרחי: בין כולם, כולל רשויות החוף המקומיות, וכולל הפעילויות.

וליד טאהא: ואז יש תחרויות על מי יעשה מה, מי הבוס, מי כך וכך, וכל היריבויות האלה.

אסנת אלגום מזרחי: בדיוק, זה חלק מהעניין, ויש לזה השלכה ישירה גם על הנושא של היערכות לאירועי זיהום ים, משתי סיבות למעשה.

אסנת אלגום מזרחי: הסיבה הראשונה היא, שככל שיש יותר גופים שפעילים בים, ויש יותר שימושים והפקת משאבים מהים, אז גם הסיכון לאירוע של זיהום עולה, מכיוון שכלל הפעילויות כמובן מגבירות, באופן סטטיסטי, את הסכנה לדליפה, לתקלות, אם זה ממקורות יבשתיים ואם זה ממקורות ימיים.

אסנת אלגום מזרחי: מעבר לזה, אם כבר מתרחש אירוע, כמו שקרה לנו באסון הזפת בסערה בפברואר 2021, לפני כשנה, אז קשה גם להבין מי מנהל את האירוע ומי מתכלל אותו, למרות שיש לנו בהגדרה כמובן את היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, במשרד להגנת הסביבה, שאמורה גם כמובן לפקח על העניינים ולתכלל, אבל יש גם תוכניות חירום מקומיות בתחומיהן של הרשויות, או של המפעלים, או של כלל הגופים שאמורים בעצם גם לנהל את האירוע בתחומן.

וליד טאהא: כן, לא לגמרי ברורה האחריות של הרשויות על החוף, אז זה גם נושא.

אסנת אלגום מזרחי: זו סוגייה בפני עצמה, נכון.

אסנת אלגום מזרחי: וכאן, אנחנו נכנסים בעצם לנקודה השנייה, שהיא בעצם הנושא של היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, שבתוכה יש בעצם שתי תתי רשויות שאחראיות על הנושא הזה של זיהום ים.

אסנת אלגום מזרחי: יש לנו את הקרן למניעת זיהום ים, שהיא בעצם הקופה שאמורה לממן את הפעילויות, ויש לנו גם את הוועדה למתן היתרי הזרמה לים, ואני מניחה שרני ירחיב את הדיבור על הפעילות.

אסנת אלגום מזרחי: אני כן יכולה לומר שבוועדת המנכ"לים, בדו"ח של ועדת המנכ"לים שפורסם ממש עכשיו, בנובמבר 2021 בעקבות אסון זפת בסערה, נאמר על ידי אנשי המשרד להגנת הסביבה שיש מחסור גם בתקנים, גם בתקציבים, וגם בכל מה שדרוש כדי להצטייד בציוד ולהקצות את המשאבים הנכונים, להיערך יותר נכון לאירועי זיהום הים.

אסנת אלגום מזרחי: אז זו באמת הנקודה השנייה, לראות איך אפשר לסייע בעניין הזה.

אסנת אלגום מזרחי: הנקודה השלישית והאחרונה היא כמובן העיגון של התלמ"ת, של התוכנית הלאומית למוכנות ותגובה לאירועי זיהום ים, כשאנחנו יודעים שכבר למעלה משני עשורים הדיונים בה מתרחשים, יש שלוש החלטות ממשלה, שני דוחות מבקר מדינה שעסקו בנושא, וכמובן, שני תזכירי חוק, כשהאחרון שבהם הופץ אחרי אסון זפת בסערה, וגם שם יש המלצות מאוד ברורות איך לקדם את התוכנית, איך לעגן אותה בחקיקה.

אמילי חיה מואטי: ואנחנו גם חתומים על אמנה בין-לאומית.

אסנת אלגום מזרחי: נכון, יש לנו באמת גם את המישור הבין-לאומי וגם את המישור הלאומי, ואלה הם עיקרי הדברים.

אסנת אלגום מזרחי: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה, אסנת.

וליד טאהא: אנחנו נעבור לרני עמיר מהמשרד להגנת הסביבה, מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית.

וליד טאהא: ספר לנו, רני, איזה סוג של מפגעים אקולוגיים ימיים אתם נחשפתם אליהם או חוששים מהם, ספר על הפעילות כולל מה נעשה בתחום הסנכרון, התיאום, התכלול, ביניכם לבין כל כך הרבה גופים אחרים שמתעסקים בזה, בבקשה.

רני עמיר: בוקר טוב, אדוני, ובוקר טוב לחברי הכנסת ולכולם.

רני עמיר: קודם כל, אני רוצה לומר שאני מאוד שמח על הדיון הזה, זה דיון סופר חשוב מבחינתנו, הוא קריטי.

וליד טאהא: אנחנו בדרך כלל עושים דיונים חשובים.

רני עמיר: ואני שמח על כך.

רני עמיר: אני רוצה גם להודות למרכז המחקר והמידע של הכנסת ואסנת, שבאמת עשו עבודה ממש טובה, קראנו את המסמך.

רני עמיר: אנחנו, היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה, כמו שנאמר קודם, אנחנו מתכללים, אנחנו מרכזים, ואנחנו מנחים ומובילים את כל מה שקשור להיערכות ומוכנות לטיפול בזיהום ים בשמן, אם וכאשר הוא קורה.

רני עמיר: זה כמובן כולל סדרה שלמה של פעולות בזמני שגרה, כהיערכות ומוכנות, וכמובן, כאשר חס וחלילה קורה אירוע, אנחנו גם מנהלים אותו ומשתתפים בטיפול בו, וכמובן בהחזרת המצב לקדמותו.

רני עמיר: צריך להגיד, כמאמר מקדים, ואני אתחיל בעיקר, ממש כפולו-אפ על מה שאמר חה"כ טל ונדמה לי שגם חה"כ רז.

רני עמיר: היום, היחידה שלנו, חסרה תקנים בצורה קריטית, כדי שאנחנו נוכל - - -

וליד טאהא: תקנים?

רני עמיר: תקנים, תקני כוח אדם.

רני עמיר: כדי שאנחנו נוכל לבצע את העבודה שלנו כמו שצריך, כמו שמצופה מאיתנו, אנחנו חייבים תגבור רציני מאוד בתקנים, ואני כבר יכול להגיד לך את המספר, לכל הפחות 20 תקני כוח אדם כדי שאנחנו נוכל להשלים את מצבת התקנים שאנחנו סבורים שמאפשרת לנו מוכנות והיערכות וטיפול.

רני עמיר: זה דבר אחד.

וליד טאהא: הגשתם תוכנית למישהו, שזה מה שנחוץ לכם?

רני עמיר: כן, אדוני היו"ר.

רני עמיר: אני מיד ארחיב, אני פשוט שם את הכותרות בהתחלה.

וליד טאהא: אתה אומר שהמישהו הזה לא עשה כלום בנדון?

רני עמיר: אני כרגע עדיין לא נכנס לפרטי הפרטים.

וליד טאהא: אני נכנס, אני בדרך כלל אוהב להיכנס, אז - - -

רני עמיר: הדבר הראשון הוא תקנים, הדבר השני הוא תקציב.

רני עמיר: הקרן למניעת זיהום ים שהוזכרה פה קודם, היא המנוע התקציבי של היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית.

רני עמיר: באופן מאוד יוצא דופן אנחנו לא סמוכים על תקציב מדינה, אנחנו סמוכים על קרן שהוקמה מתוקף חוק.

רני עמיר: החוק נקרא "הפקודה למניעת זיהום ים בשמן", נשמע מצחיק, נשמע מוזר, אבל זאת הסיטואציה, והקרן הזאת מממנת את כל הפעילות שלנו, אגב, כולל כוח אדם בחלקו.

רני עמיר: היום, הקרן הזאת חסרה כמעט 100 מיליון שקלים, כסכום רציני, ועוד תקציב שוטף שנתי של 14 מיליון שקלים בשנה.

וליד טאהא: כוח האדם הם לא העובדים שלכם, אלא של הקרן?

רני עמיר: העובדים שלנו, כולם, הם עובדי מדינה לכל דבר ועניין, אבל הסעיף התקציבי, התקנה התקציבית שמממנת אותם זה מאותה קרן.

וליד טאהא: אוקיי.

רני עמיר: אחרי ששמתי את הכותרות, אני רוצה, ברשותך, בדיוק להיכנס לפרטים.

רני עמיר: אני רוצה להזכיר דבר אחד חשוב, אנחנו עובדים על פי חוק, זה ברור אבל זה לא כל כך ברור.

רני עמיר: למה זה לא כל כך ברור?

רני עמיר: הזכירו פה קודם את האזור הכלכלי הבלעדי, או מה שנקרא "המים הכלכליים" של מדינת ישראל.

רני עמיר: את כל העבודה שמתבצעת מחוץ למים הטריטוריאליים, זאת אומרת, מעבר ל-12 מייל, אנחנו מבצעים על פי חוות דעת משפטית של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, ואת כל הפעילות הרגולטורית שלנו אנחנו עושים על פי אותה חוות דעת.

רני עמיר: חסר פריט חקיקה, אנחנו עובדי חוק כפי שאמרנו, שנקרא "חוק אזורים ימיים" שעלה פה לכנסת לפני נדמה לי שלוש כנסות, ולא עבר, והחוק הזה נותן לנו את הגושפנקא החוקית המלאה לעשות את כל הפעילות שלנו באזור הכלכלי הבלעדי, זאת אומרת, מחוץ לאותם 12 מייל.

רני עמיר: היום זה לא קיים, צריך להבין את זה.

רני עמיר: זה דבר אחד.

רני עמיר: דבר שני, אני כבר שם את הדבר הזה על השולחן של הוועדה, הוא חוק המוכנות והתגובה, מה שנקרא חוק התלמ"ת שהוזכר פה גם קודם, נמצא אצלנו ב"אפייה מתקדמת".

רני עמיר: אני מאוד מאוד מקווה, ונמצאים איתי כל חבריי למשרד, שבכנסת הזאת זה יעבור, כי אם זה לא יעבור אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו גוררים רגליים כבר 14 שנה ותשעה ימים מאז אותה החלטת ממשלה ב-2008, שבו אנחנו זקוקים לסמכות, ולאחריות מן הסתם, לבצע את - - -

וליד טאהא: למה לא עשו את זה מ-2008 ועד היום?

רני עמיר: תשמע, אדוני היו"ר, זה - - -

וליד טאהא: זאת שאלה פוליטית?

רני עמיר: זה ערב רב של גורמים, ואני נמנע מלהפנות אצבעות מאשימות.

רני עמיר: זה בירוקרטיה, זה חקיקה, זה תקציבים.

וליד טאהא: אותם גורמים שעוסקים בסוגיה?

אמילי חיה מואטי: אדוני היו"ר, יש לי שאלה.

וליד טאהא: חה"כ אמילי, כן?

אמילי חיה מואטי: אם בעצם אנחנו נענים להצעה שהציעו לנו כאן הארגונים, ומכניסים את החוק הזה לחוק ההסדרים, האם אתם חושבים שתהיה לזה יותר תועלת מבחינת המימוש והאכיפה?

רני עמיר: אנחנו צריכים את החוק הזה על השולחן, חוק שעבר ונמצא ברשומות, ונותן לנו - - -

וליד טאהא: זה לפחות דעתו של רני עמיר, אנחנו לא יודעים מה חושבים שאר הגורמים, אז חכי לשמוע את השאר, יכול להיות שיגידו שזה דבר שהיום אפשר לעשות.

רני עמיר: אני רוצה להוסיף ולומר, שהשרה להגנת הסביבה היום, תמר זנדברג, ומנכ"לית המשרד, הן מחויבות לגמרי לעניין הזה, ודוחפות את זה בכל הכוח, ואני מאוד שמח על כך.

אמילי חיה מואטי: ברור.

רני עמיר: אבל, אתם יודעים יותר טוב מאיתנו, שכדי לסגור את הסיפור הזה וכדי שתהיה לנו פיסת חקיקה ביד, צריך את ההירתמות של כולם.

רני עמיר: אני מזכיר, ואני חוזר ואומר, החקיקה עצמה היא הכרח, אבל עם החקיקה באה חבילה, שללא החבילה הזאת, לא נוכל ליישם את החוק.

רני עמיר: זאת אומרת, גם אם יהיה חוק, אבל לא יהיו לנו תקני כוח אדם ולא יהיה לנו את התקציב המתאים בקרן, אנחנו לא נוכל לבצע את המשימה.

רני עמיר: אחרי שאמרתי את כל זה, אדוני היו"ר, אני רוצה להגיד שהחיים הם יותר מורכבים מזה, יש אפור, יש הרבה אפור באמצע.

רני עמיר: הזכיר חה"כ טל בהתחלה, היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, עם כל השותפים, עשו ועדיין עושים עבודה.

רני עמיר: שלא יחשוב מישהו שאנחנו יושבים ומחכים בשילוב ידיים.

רני עמיר: אנחנו עושים המון עבודה, והעובדה היא שאירוע זפת בסערה, מפברואר 2021, עבר כמו שהוא עבר, זה לא - - -

וליד טאהא: תתייחס אליו וגם להמלצות שלו, המלצות ועדת המנכ"לים, תתייחס לזה.

רני עמיר: אני מגיע לזה.

וליד טאהא: האם זה מומש?

וליד טאהא: לא מומש?

וליד טאהא: איפה עומדים?

רני עמיר: אז אני מגיע לזה, אדוני.

רני עמיר: קודם כל, אני אומר עוד פעם, האירוע הזה עבר כמו שהוא עבר לא בגלל שמיים, אלא בגלל עבודה קשה של כל השותפים.

רני עמיר: זה לא רק אנחנו במשרד להגנת הסביבה, זה גם הרשויות המקומיות החופיות שעשו עבודה פנטסטית, זה העמותות, ובמיוחד עמותת אקואושן שעשתה עבודה לא נורמלית בגיוס מתנדבים.

רני עמיר: אגב, צפינו מראש את העבודה הזאת והכנו את המערכת הזאת, זאת אומרת, ידענו לאן אנחנו הולכים.

רני עמיר: עשינו עבודה נהדרת גם עם הרשויות המקומיות, גם עם גורמי ביטחון שעזרו לנו, רשות הטבע והגנים.

רני עמיר: בקיצור, הייתה פה התגייסות מלאה, ובגלל זה האירוע עבר כמו שהוא עבר, והעברנו לכם, לוועדה, את סיכום התחקיר המלא שלנו, זה נמצא באתר הוועדה.

רני עמיר: בעקבות אותו אירוע, אדוני היו"ר, לפי מה שאתה שאלת, התכנסה ועדת מנכ"לים באותה עת, נדמה לי שבאוגוסט האחרון הייתה הישיבה האחרונה, ויצאו המלצות.

רני עמיר: אפשר לעבור על ההמלצות, זה תלוי בזמן של הוועדה, אפשר לעבור עליהן אחת אחת או בסקירה קצרה.

וליד טאהא: תציין את הנקודות החשובות ביותר.

רני עמיר: אז בתמצית, אני אומר שיש סדרה שלמה של המלצות, את חלקן אנחנו מיישמים כבר עכשיו.

רני עמיר: בשביל הדוגמה, היום אמור להתפרסם מכרז באתר המשרד לטיסות סיור וריסוס, אלה הן טיסות אסטרטגיות, שאם וכאשר קורה אירוע בים, אנחנו יודעים להוציא טיסת תצפית שלנו כדי לוודא מה קורה שם.

רני עמיר: זה לא היה לנו קודם, ועכשיו זה יהיה לנו, וזאת דוגמה אחת ליישום של המלצות הוועדה.

רני עמיר: אבל אני חייב לומר, הרבה מאוד מהמלצות הוועדה, שוב, מתכנסות לעניין הזה של תקנים ותקציב.

רני עמיר: ללא תקנים ותקציב אנחנו באיזשהו שלב ניתקע.

לירון אדלר מינקה: אבל זה חלק מההמלצות, זאת אומרת, זה כן כבר התקבל כהמלצה של ועדת המנכ"לים שיהיו תקנים.

רני עמיר: נכון.

לירון אדלר מינקה: זאת אומרת, זה כן מקובל על משרדי הממשלה.

אמילי חיה מואטי: זה מקובל אבל זה לא מתוקצב, עד כמה שהבנתי.

רני עמיר: בדיוק, אנחנו נצטרך לשמוע את נציג האוצר, אני מקווה שיש פה נציג אוצר, מכיוון שבסוף, אתם יודעים יפה מאוד, הם אלה שצריכים לחתום על הסיכומים, גם אם זה יצא כהמלצת ועדת מנכ"לים.

רני עמיר: סדרה שלמה של דיונים שאנחנו עורכים בימים אלה עם מערכת הביטחון, ונציגיהם גם יושבים פה היום, ואנחנו שואפים להגיע לשיתוף פעולה כפועל יוצא של אותה ועדת מנכ"לים, כדי שנקבל גם סיוע בזמן אמת ממערכת הביטחון.

רני עמיר: אני חייב לומר, וזה לזכותם ייאמר, כבר בחשש לאירוע האחרון, בפברואר השנה, באמת, מערכת הביטחון התגייסה במלואה, וראינו סיטואציה אחרת לגמרי של יכולת לאומית לטיפול באירוע זיהום ים, אם וכאשר הוא היה קורה.

רני עמיר: למזלנו הרב, אגב, זה היה אירוע שווא.

רני עמיר: זאת אומרת, יש פה סדרה שלמה של המלצות, אדוני היו"ר, שאנחנו מקדמים, וזהו, אני לא רוצה לחזור על עצמי, אבל באיזשהו שלב אנחנו חייבים את העניין הזה של חקיקה, תקני כוח אדם ותקציב.

אמילי חיה מואטי: אדוני היו"ר - - -

וליד טאהא: רגע, חברת הכנסת.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לנציג משרד האוצר, מי נציג משרד האוצר בישיבה?

יגאל גוטשל: יגאל גוטשל מאגף תקציבים במשרד האוצר.

וליד טאהא: יגאל, בין יתר המלצות ועדת המנכ"לים, יש שם המלצה על הקצאת תקנים תוספתיים - - -

יגאל גוטשל: אז אני אתייחס לדברים.

אמילי חיה מואטי: האם יש הערכה תקציבית של אותם 20 תקנים?

וליד טאהא: זה עניין מישהו?

יגאל גוטשל: אני אתייחס לזה בשמחה.

וליד טאהא: כן, נקודתית, ובהמשך עוד נחזור אליך, אז נקודתית לשאלה.

יגאל גוטשל: בסיכום התקציבי האחרון שנחתם לפני כשנה, למעשה לקראת תקציב 2022-2021, ניתנה בסך הכל תוספת של 36 תקנים למשרד, חלקם בגין סיכומים והבנות שהושגו בכל התקופה שלא נבנה תקציב, מתוכם שמונה תקנים שיועדו ליחידה הימית.

יגאל גוטשל: זה אמנם לא כל ה-20 תקנים שלטענת המשרד להגנת הסביבה נדרשים, אבל זה בהחלט כמות משמעותית, זה הגדלה של 25 אחוזים של היחידה, בהנחה שהיחידה מונה כ-32 תקנים.

יגאל גוטשל: בדיוני התקציב הקרובים שהחלו, וכרגע יש - - -

וליד טאהא: אבל ועדה שבדקה את זה מקצועית רואה שצריך את התקנים הלאה, מישהו יכול להחליט האם ההמלצות שלה הן לא רלוונטיות כי מישהו לא רוצה לשלם?

יגאל גוטשל: קודם כל, הניסוח של ועדת המנכ"לים היה שלטענת המשרד להגנת הסביבה נדרשים 20 תקנים.

יגאל גוטשל: אנחנו בשלב הזה תקצבנו - - -

וליד טאהא: אתם בדקתם וראיתם שהטענה שלהם מופרכת?

יגאל גוטשל: זה סוג של טענות שקשה להוכיח אותן לשני הכיוונים, גם קשה להפריך אותן.

וליד טאהא: אבל הם עוסקים בזה.

אלון טל: אבל זה כבר היה עליך, אדוני.

וליד טאהא: הם המקצוענים בעניין הזה, או לפחות אמורים להיות כאלה.

יגאל גוטשל: בתחילת דיוני התקציב שנערכו בשבועות האחרונים זה עלה מצד המשרד, הצורך בתקנים נוספים.

יגאל גוטשל: לצערי הדיונים כרגע מושהים, אבל זה נושא שבהחלט יקבל ביטוי בדיון הבא.

וליד טאהא: זאת אומרת, כל מה שקשור בכסף לא מעניין את משרד האוצר.

יגאל גוטשל: אני לא מסכים עם ההגדרה הזאת.

וליד טאהא: אני אמרתי את זה לפי הניסוח שלי, כמובן.

וליד טאהא: אז בוא, תתנסח אתה אחרת.

יגאל גוטשל: אז שוב, אני אומר, כבר נתנו תגבור מאוד משמעותי בתקני כוח האדם ליחידה הימית, לטענת המשרד נדרש תגבור נוסף, וזה נושא שמצוי בדיוני תקציב.

יגאל גוטשל: בעניין התקציב עצמו, של כסף - - -

וליד טאהא: אז זה בנוסף למה שנתת?

יגאל גוטשל: כן.

לירון אדלר מינקה: השמונה תקנים הם כבר - - -

יגאל גוטשל: כן, השמונה תקנים הם מתקציב 2022.

וליד טאהא: הם אוישו?

יגאל גוטשל: את זה צריך לשאול את המשרד, אני לא יודע.

רני עמיר: אנחנו עוד לא קיבלנו, אדוני, עוד לא קיבלנו אפילו תקן אחד.

וליד טאהא: כן, יש פער של כמה שנים בין ההצהרה לבין מתן התוקף, זה בדרך כלל קורה.

יגאל גוטשל: אנחנו מתקצבים - - - זה בתקציב המקורי של המשרד - - -

וליד טאהא: או שאתה תגיד שזה פער של כמה חודשים?

וליד טאהא: תציין אתה את התקופה.

יגאל גוטשל: לא, לא, לא מדובר בתקציבי אל"ש או דברים שדורשים פניות תקציביות בוועדת הכספים, מדובר בתקציב המקורי של המשרד.

יגאל גוטשל: אני מציע שתעשו בדיקה אצלכם בבית, לנו אין יכולת לבדוק - - -

וליד טאהא: הם לא יודעים?

וליד טאהא: הם לא יודעים שנתת?

אלון טל: זה נשמע לי התחמקות, עם כל הכבוד, משום ש- - -

וליד טאהא: תבוא למיקרופון, אלון טל, חשוב שכולם ישמעו אותך.

אלון טל: תודה רבה.

אלון טל: קודם כל, האם אתה יכול לציין או שאתה יודע את היקף המכליות שמגיעות ויוצאות מישראל באחריות האגף?

יגאל גוטשל: לא.

אלון טל: אתה לא יודע?

יגאל גוטשל: לא.

אלון טל: אז אני יכול לומר לך, שהאחריות הולכת וגדלה, והאם אתה יודע איזה נזק כלכלי לתיירות, אני לא מדבר על ערכים סביבתיים, בעקבות האירוע שהיה לאחרונה, ואיזה פגיעה יש בתרבות הנופש הישראלי כשיש אירוע כזה, ואין להם את ההיערכות בזמן?

אלון טל: אז נראה לי שזה צרות עין, 20 תקנים כשזאת יחידה שלא גדלה 30 שנה כאשר האתגרים הולכים ותופחים.

אלון טל: אז אולי משרד האוצר, מיוזמתו, ילך וימצא את הכסף, ויעביר את זה וידאג שזה מתבצע?

אלון טל: אני לא חושב שזה נתקע במשרד, משום מה, איכשהו יש לי תחושת בטן כזאת.

יגאל גוטשל: שוב, אני עומד מאחורי מה שאמרתי, אנחנו תקצבנו שמונה תקנים בשנת 2022, ולגבי ההמשך זה נושא שיעלה בדיוני תקציב.

יגאל גוטשל: לגבי הנושא של כסף ולא של תקנים, חשוב לשים את הדברים על השולחן, בשנים האחרונות הקרן מסיימת כל שנה עם עודף של סדר גודל של 100 מיליון שקלים, אני יכול להגיד את הסכום בכל שנה אם אתם מעוניינים.

יגאל גוטשל: גם בשנת 2021, כשהיה בה את אסון זפת בסערה שגרר הוצאות גדולות יותר, הקרן סיימה בעודף של 87 מיליון שקלים, וזה עוד לפני ההחזרים שצפויים להתקבל מהתביעה.

וליד טאהא: בדרך כלל זה מאפיין את כל הקרנות, מלא כסף שמושהה.

יגאל גוטשל: זה נושא בפני עצמו, מה שסוכם בוועדת מנכ"לים.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: מישהו רוצה לחסוך כסף בקרנות האלה?

יגאל גוטשל: ההחלטה לגבי ההקצאה של כספים בקרנות היא לא החלטה בלעדית של משרד האוצר, יש הנהלת קרן, משרד האוצר חבר בה אבל עיקר החברים הם מהמשרד להגנת הסביבה, והנהלת הקרן מקבלת החלטות לגבי הקצאת הכספים.

יגאל גוטשל: בשל הטענה של המשרד להגנת הסביבה והיחידה הימית, שהקרן בבסיס שלה היא גרעונית, כלומר, ההכנסות מידי שנה קטנות מההוצאות מידי שנה, המשמעות היא שאם אכן כך יקרה, בתוך מספר שנים הקרן תגיע למינוס.

יגאל גוטשל: בגלל זה סוכם בוועדת מנכ"לים, שכל עוד יש סכום כזה גדול בקרן, אין שום סיבה לתקצב אותה מתקציב המדינה.

יגאל גוטשל: עם זאת, ברגע שהקרן תרד מתחת לרף של 30 מיליון שקלים, שזה כולל, ראשית, רכיב של 15 מיליון שקלים לפיתוח - - -

וליד טאהא: הקרן מתקצבת גם תקנים?

יגאל גוטשל: חלק מהתקנים מתוקצבים על ידי הקרן?

וליד טאהא: או שהיא נערכת לאירועים שהם מחייבים הוצאת כסף?

יגאל גוטשל: לא, יו"ר הוועדה, אני חייב לציין, התקנים שמתוקצבים על ידי הקרן זה תקציבים של היחידה הימית, הם עושים את הפעילות של היחידה הימית.

אלון טל: יש עוד משרד ממשלתי שעובדי ציבור חייבים לתמוך באיזה קרן?

לירון אדלר מינקה: זה מאוד לא פשוט שהקרן נמצאת - - -

אלון טל: זה נראה לי דבר לא - - -

לירון אדלר מינקה: זה עלה בוועדה גם בדיונים קודמים על הקרן הזאת.

יגאל גוטשל: אני לא יודע להתייחס לזה - - -

וליד טאהא: שנייה יגאל, לירון מהייעוץ המשפטי של הוועדה, תשלימי בבקשה.

לירון אדלר מינקה: אני אומרת שזה עלה כאן גם בדיונים קודמים כשדובר על הקרן, הקושי לתקצב תקנים.

לירון אדלר מינקה: בסך הכל הקרן הזאת אמורה לרכז אמצעים להתמודדות עם אירועי ים - - -

וליד טאהא: על כן שאלתי, האם הקרן תממן תקנים?

לירון אדלר מינקה: היא לא אמורה לממן עובדים.

וליד טאהא: כי פגשנו את זה גם בסוגיות אחרות.

יגאל גוטשל: אני שומע, אני סבור שאם אותם עובדים, זה מה שהם מתעסקים בו, אז זה סביר.

יגאל גוטשל: אם המשרד להגנת הסביבה רוצה להעביר את זה ולממן את זה מתקציבו, אנחנו לא נתנגד לזה.

יגאל גוטשל: אני שוב אחזור לנקודה שעצרתי בה - - -

וליד טאהא: אתם תיתנו את הכסף?

יגאל גוטשל: אנחנו נדון בזה בדיוני תקציב, וכן, יש על מה לדבר.

וליד טאהא: טוב, אנחנו בינתיים רוצים שתבדקו במשרד האם אתם יודעים על התקנים שהוא דיבר עליהם.

וליד טאהא: אתם כנראה לא, אז תביאו לנו תשובה מוסמכת מהמשרד, ואנחנו נחזור אליך בהמשך.

יגאל גוטשל: בסדר גמור.

וליד טאהא: לפני שאני אפנה לעמותות וגורמים נוספים, האם יש גורם ממשלתי, משרד ממשלתי, שיש לו מה להוסיף על הדברים שנאמרו מצד המשרד להגנת הסביבה?

וליד טאהא: תציגי את עצמך בבקשה לפרוטוקול.

אילת פלדמן: אילת פלדמן ממשרד המשפטים.

אילת פלדמן: אני רק רוצה להתייחס לנושא של חוק אזורים ימיים שעלה כאן.

אילת פלדמן: הצעת החוק שיקפה הסכמה ממשלתית רחבה, כולנו מסכימים שהחוק הוא מאוד חשוב וצריך לקדם אותו.

וליד טאהא: מי זה כולנו?

אילת פלדמן: משרדי הממשלה.

וליד טאהא: בגלל זה זה לא קורה?

אילת פלדמן: רגע, אז אני מגיעה לזה.

אילת פלדמן: אז באמת, הקידום מתעכב בעיקר בגלל הנסיבות הפוליטיות, ולא בגלל שמישהו חושב שזה לא חשוב.

וליד טאהא: אז לא כולנו.

אילת פלדמן: לא, לגבי הנסיבות הפוליטיות אני אסביר.

אילת פלדמן: ב-2018, כפי שהוזכר כאן, הצעת החוק נדונה בפני ועדת הכלכלה להכנה לקריאה שנייה ושלישית, והתהליך לא הושלם והכנסת יצאה לבחירות, ואז אנחנו יודעים, היו ארבעה סבבים.

וליד טאהא: אגב, מה הקשר לכלכלה?

אילת פלדמן: כי הנושא, להבנתי הוא בסמכות ועדת הכלכלה.

וליד טאהא: כי למה?

וליד טאהא: יש שם ביזנס?

לירון אדלר מינקה: זה חוק שאמור להסדיר באופן כללי את ההחלה של חוקים ישראליים במים הכלכליים, לאו דווקא בהגנת הסביבה אלא גם בתחומים נוספים.

וליד טאהא: אוקיי.

לירון אדלר מינקה: אבל בזמנו זה נדון בוועדת הכלכלה, למרות שיש שם כל מיני חוקים, גם הגנת הסביבה, גם תכנון, דברים כאלה.

אילת פלדמן: אני מניחה שוועדת הכנסת - - -

וליד טאהא: כן, אבל את יודעת, אסונות ומפגעים הם נושא לטיפול אחר ולא כלכלי.

וליד טאהא: כמובן שגם כלכלה נכנסת אבל היא לא העיקר.

אילת פלדמן: אז חוק אזורים ימיים לא עוסק באסונות ומפגעים.

וליד טאהא: אלא?

אילת פלדמן: אנחנו מדברים על חוק התלמ"ת, כמו שנאמר כאן, זה חוק שמסדיר בעצם את התחולה של החוק הישראלי במים הכלכליים.

אילת פלדמן: כמובן, אם ועדת הכנסת תסבור שיש ועדה אחרת - - -

וליד טאהא: כן, זה כבר ויכוח אחר.

אילת פלדמן: אז זה כבר עניין אחר.

אילת פלדמן: בכל מקרה, מאחר וכבר והיו כמה כנסות מאז, אי אפשר להחיל דין רציפות על הצעת החוק הזו, ואנחנו נדרשים להתחיל את הליך החקיקה הממשלתי כמעט מההתחלה.

אילת פלדמן: אנחנו מתכוונים להביא את הצעת החוק בפני שר המשפטים בקרוב, וגם כבר יצרנו קשר עם משרדי ממשלה מרכזיים שהם רלוונטיים לקידום הצעת החוק.

אילת פלדמן: אני מדברת על אזורים ימיים, תלמ"ת זה באחריות של המשרד להגנת הסביבה, וחוק אזורים ימיים הוא חוק שהוא באחריות של משרד המשפטים.

וליד טאהא: אוקיי, תודה רבה לך.

וליד טאהא: כן, בבקשה הלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה, תזדהי לפרוטוקול עם השם.

איריס שליט: בוקר טוב, שמי איריס שליט מהלשכה המשפטית, ואני לא אחשוף את הגיל שלי, אבל אני בעוונותיי מטפלת בתלמ"ת כמעט מתחילתו.

וליד טאהא: אבל את נראית צעירה מידי, אין לך מה לחשוש.

איריס שליט: תודה.

איריס שליט: בכל מקרה, כמו שרני מיצה במשפט אחד, היו באמת הרבה מאוד שנים והרבה מאוד סיבות למה הצעת החוק הזאת לא התקדמה.

איריס שליט: היה ניצול טוב של העיתוי של אירוע הזפת, שכמובן לצערנו הוא קרה, אבל הוא באמת אפשר להרים מחדש את הנושא הזה.

איריס שליט: אני חייבת לומר, שהרבה מהשחקנים שהיו לנו איתם לא מעט מחלוקות בעבר, נראה שההסכמות היום הן רחבות יותר וטובות יותר.

איריס שליט: אנחנו צריכים באמת לפתור את בעיית התקנים והתקציבים, וזה בעצם מה שאני חושבת שהוא הקושי העיקרי.

איריס שליט: כמובן שיש עדיין כמה גופים שצריכים להעביר הערות, צריך להגיע להסכמות עם חלק מהמשרדים, אבל אני רק אגיד שהתזכיר הופץ במאי בשנה שעברה, והפצנו אותו שוב, שזאת בעצם הפעם השלישית, לפני ממש כמה חודשים מועטים, בגלל שהוספנו בתוך התזכיר איזשהו סעיף שמסמיך את השרה להטיל גם אגרות וגם היטלים, ומבדיקה משפטית שעשינו, זה הצריך בעצם פרסום מחודש של התזכיר, אבל בעצם, אנחנו בשלים מאוד מתקדמים בדיונים עם כל המשרדים, התייחסנו לכל ההערות שקיבלנו.

אמילי חיה מואטי: אני מתנצלת, אני הולכת לוועדת חינוך.

אמילי חיה מואטי: סליחה.

איריס שליט: אין בעיה.

איריס שליט: אז זהו, אני כמובן מאוד מקווה שהוא יעבור בקרוב.

וליד טאהא: טוב, תודה רבה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לשמוע דעה אחרת, נעבור לרפאל כהן, העמותה לקידום דייג ספורטיבי ושמירת הסביבה הימית.

וליד טאהא: תסביר לנו מה הקשר בין דיג ספורטיבי ושמירת סביבה ימית.

רפאל כהן: בוקר טוב, אדוני.

רפאל כהן: אני אסביר בשמחה.

רפאל כהן: את הקשר, אני חושב, אפשר למצוא בצו הנשיאותי של הנשיא קלינטון בארצות הברית, ששם הוא רותם את הרשויות הפדרליות לטובת קידום ושיפור התנאים לקידום הדיג הספורטיבי, מה שנקרא דיג חובבני או דיג פנאי.

רפאל כהן: בגדול, נעשה את זה מאוד פשוט, עבור הדייגים בכלל - - -

וליד טאהא: אתה יודע, פה אוהבים בדרך כלל לחקות את אמריקה, אבל לא בהכול.

רפאל כהן: בכלל לא.

רפאל כהן: עכשיו, נעזוב את אמריקה בצד, עבור הדייגים בכלל, גם המקצועיים וגם הספורטיביים לוכסן החובבניים, מה זה הים?

רפאל כהן: הים זה בית שני, הים זה דרך חיים, הים זה אורח חיים, עבור חלקם זה פרנסה, ונעזוב את זה שזה גם ענף כלכלי כלל עולמי שבכל העולם - - -

וליד טאהא: אז מה מדאיג אותך בכל הנושא של אסונות אקולוגיים ימיים?

רפאל כהן: בדיון הזה אני נמצא לא מהמקום של דייג, ואני דייג 45 שנה, אלא אני נמצא מהמקום של שמירת הסביבה הימית.

וליד טאהא: דייג חובבן או דייג כלכלי?

רפאל כהן: חובבן, אבל אני נמצא פה גם בשם הדייגים המקצועיים, שהם יהיו בדיון הבא שקבוע לשעה 12:00.

רפאל כהן: בסך הכל, יש לנו דבר אחד - - -

וליד טאהא: שמא המינים הפולשים פולשים אליהם?

רפאל כהן: המינים הפולשים זו בעיה גדולה לכל המדינה, וגם לדייגים, כן, אבל נישאר בנושא הזה, כבוד היו"ר.

וליד טאהא: בתוך ההגדרה הזו כלולים גם בני אדם, או רק דגים וחיות?

רפאל כהן: אם אדוני היו"ר שואל אותי - - -

וליד טאהא: סיבכתי אותך?

רפאל כהן: לא, בכלל לא, אני אשמור את זה לדיון הבא.

וליד טאהא: אנחנו צריכים את משרד המשפטים שייתן חוות דעת משפטית.

רפאל כהן: יש פלישה קשה של בני אדם, ואני אשאיר את זה לדיון הבא, והם מועלים בתפקידם לצערי.

רפאל כהן: אם יורשה לי - - -

וליד טאהא: אתה יודע, מאשימים אתכם שאתם עושים את זה.

רפאל כהן: אני מוכן, אדוני - - -

וליד טאהא: אם כבר הלכת עד שם אז אוקיי.

רפאל כהן: אני אהיה מוכן לעמוד מאחורי כל מילה שלי בכל מקום ובכל פורום, ולהוכיח אותה לכל מי שאומר אחרת.

וליד טאהא: טוב.

רפאל כהן: אבל הדיון הבא יהיה קצת יותר טעון, הדיון הזה הוא קונסטרוקטיבי.

רפאל כהן: אז ברשות אדוני היו"ר, שני עניינים, ואני אלך מהקל אל הכבד.

רפאל כהן: אולי אני אפתח בשאלה שכבר כיוונת אותי אליה, אבל אני אפתח בשאלה רטורית לכל הנוכחים.

רפאל כהן: מבחינת סקטור, מסה ונוכחות, שזה דבר חשוב בכל מקום, מי נמצא הכי הרבה בים?

רפאל כהן: התשובה ברורה, דייגים.

רפאל כהן: רבבות של נוכחים כל שעות היממה.

וליד טאהא: דגים ודייגים.

רפאל כהן: דגים יש מיליונים.

וליד טאהא: הכי הרבה דגים ואחרי זה דייגים.

רפאל כהן: דגים יש מיליארדים.

רפאל כהן: בארצות הברית, אגב, 12 מיליון רק דייגים ספורטיביים, אבל פה אנחנו כ-100 אלף, לטענת החברה להגנת הטבע 70 אלף.

וליד טאהא: כמה?

רפאל כהן: כ-100 אלף דייגים חובבים, כ-5,000 מקצועיים.

וליד טאהא: היום נשארו 5,000 דייגים מקצועיים?

וליד טאהא: תבדוק את הנתונים.

רפאל כהן: אני מכיר את הנתונים, יש כאלה שלסירוגין עובדים וכולי, אני לוקח את הגלובל כמו שאצלנו - - -

וליד טאהא: טוב, כולל אלה שלסירוגין, תבדוק את הנתונים.

רפאל כהן: אני אבדוק, אני אדבר עם חבריי פעם נוספת ואפשר לשאול אותם בדיון הבא.

וליד טאהא: לא, הלוואי אבל זה לא המצב.

רפאל כהן: כן, לצערנו די גודעים את הפרנסה ואת דרך החיים הזו שלהם בצורה גסה, והכמות הולכת ופוחתת, אני לא יודע כמה זה היום, יגידו את זה בדיון הבא.

וליד טאהא: לדיון הבא תבוא עם מספרים יותר קרובים, כי אני מכיר את המספרים אז תבוא עם מספרים.

אלון טל: אולי אדוני יכול להתייחס לכמות הדגים שנמצאת, אולי זה חלק מהסיבה של הירידה.

רפאל כהן: אולי ברשותכם, אין ירידה, נעשה את זה פשוט ונשאיר את זה לדיון הבא, אני מוכן לשבת עם כל אחד - - -

וליד טאהא: במה אין ירידה?

וליד טאהא: של מה?

רפאל כהן: חה"כ אלון טל, אני מוכן לשבת מול כל איש מקצוע ולהוכיח קבל עם ועדה, שים לב, כי אני יודע מאיפה אתה מדבר ואני יודע על מה אנחנו מדברים.

רפאל כהן: שים לב, אני אומר את זה ואני אומר כבר מראש, לכל מי ששומע אותי אני אומר את זה בפורום גדול, לשון הרע זה אפילו עבירה פלילית, אני מוריד כל הגנה מפני לשון הרע כי אני אוכל להוכיח כל מילה שאני אומר.

וליד טאהא: נו, עזוב, אל תגיד - - -

רפאל כהן: החברה להגנת הטבע מנהלת קמפיין כוזב - - -

אלון טל: אז בניגוד לכל העולם - - -

רפאל כהן: תשים לב, החברה להגנת הטבע מנהלת שנים קמפיין דמוני כוזב.

רפאל כהן: מתוך הנתונים שלהם אני יכול להוכיח את זה בכל רגע נתון, אין שמץ של אמת.

אלון טל: אדוני - - -

וליד טאהא: חה"כ אלון טל, תראה כמה הוא מתאמץ, תן לו לסיים.

רפאל כהן: אם שאלת אז קיבלת תשובה.

אלון טל: אוקיי.

רפאל כהן: אגב, אין ירידה, יש כבר עלייה.

וליד טאהא: החברה להגנת הטבע נמצאת כאן?

וליד טאהא: היא גם יודעת לענות.

רפאל כהן: בארץ כרגע יש עלייה, הייתה רגולציה מסוימת, חלקה נכון וחלקה לא, אבל הורידו דברים מסוימים שהיה צריך להוריד וזה בסדר, כרגע יש עלייה ללא ספק.

קריאה: בזכות השמורות הימיות.

רפאל כהן: לא, ממש לא, בזכות השמורות הימיות ממש לא.

קריאה: דייגים לא נפגעים מזה?

רפאל כהן: טוב, אני מבקש להמשיך.

וליד טאהא: חבר'ה, הפרוטוקול לא מכיר כל אדם שמעיר הערה שהיא לא בתוך הדיון, אז אל תעשו את זה, תבקשו זכות דיבור כדי להזדהות לפרוטוקול.

וליד טאהא: אל תענו את האדם שיושב על הפרוטוקול.

וליד טאהא: כן, בבקשה.

רפאל כהן: ברשות כבוד היו"ר, אני אלך מהקל, כי הכבד זה כבד, עוד לא דיברו על זה מבחינת אסונות אקולוגיים, לא דיברו על האסון הכי גדול שיושב פה בפתח, והסכנה הולכת ומתעצמת.

וליד טאהא: מהו האסון הכי כבד?

רפאל כהן: מיד, אני אגיע לזה, תנו לי רק ברשותכם, דקה.

וליד טאהא: הוא יקרה או שאתה מתריע?

רפאל כהן: אני מתריע, אבל לפני כן, אני אומר דבר פשוט, אנחנו נמצאים במסות, אורח חיים, פרנסה, אבל אנחנו נמצאים שם ויש לנו אינטרס לשמור עליו.

רפאל כהן: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה, זה עוד עשרות אלפי עיניים בים, עשרות אלפי ידיים לסייע בחופים, ואלפי כלי שיט, בין אם זה אירוע זפת ובין אם זה כל דבר אחר.

רפאל כהן: למה אני בעצם אומר את זה?

רפאל כהן: אגב, בארצות הברית 12 מיליון רק דייגים ספורטיביים, אני לא יודע כמה דייגים מקצועיים יש, אבל צריך להבין, ואפרופו דובר פה על כסף, זה כוח אדם חינמי, זה יחסוך כסף, זה כוח אדם חינמי ואכפתי.

רפאל כהן: למה אני בעצם מעלה את זה?

רפאל כהן: אני אגיד את זה בצורה פשוטה, וזה אולי קצת מתחבר, אני אגיד את זה כרגע טלגרפית.

רפאל כהן: במקום לנהל קמפיין דמוני שמכוון לגירוש הדייגים מהים, כפי שארגונים מסוימים עושים את זה, אני גם אנקוב בשמם, רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע, ואני אומר שוב, משיקולים זרים ולא משיקולים סביבתיים.

רפאל כהן: השיקולים שלהם הם שיקולי התעצמות והעשרת קופתם, וכל מי שירצה שאני אוכיח, אני אוכיח את זה בפני כל מי שרוצה.

וליד טאהא: אתה אומר, צמצום המספר של הדייגים בים ושל הציידים בטבע היא מדיניות של רט"ג?

רפאל כהן: אני אומר את זה בצורה ברורה, ובדיון של מינים פולשים אני צירפתי כמה אסמכתאות.

רפאל כהן: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: מה?

רפאל כהן: רשות הטבע והגנים מספסרת בטבע, כמו הרבה גופים שרוצים להעצים את עצמם ולהעשיר את קופתם.

וליד טאהא: אל תענה.

רפאל כהן: אגב, לא צריך ללכת רחוק, אני מכיר מאוד את הנושא של רשויות המס.

רפאל כהן: פקידי שומה בתחרות, ראשי מע"מ בתחרות, והם רוצים להראות שהם הביאו הרבה כסף.

רפאל כהן: אני לא צריך הרבה, אני יכול להביא לכם כמה ראיונות של אדון שאול גולדשטיין שהיה מנכ"ל רט"ג, ואני אראה לכם על מה הוא מדבר, על כסף.

רפאל כהן: אתם יודעים מה הוא אומר באחד הראיונות ל"הארץ"?

רפאל כהן: אני אגיד לכם מה הוא אומר.

וליד טאהא: מה הוא אומר?

רפאל כהן: שצריך לדאוג, הופכים לאט לאט, לוקחים את כל חלקי הטבע היפים בארץ והופכים אותם לטבע לעשירים בלבד.

רפאל כהן: מה קורה?

רפאל כהן: כל מקום טבע יפה מכריזים עליו שמורה והוא הופך להיות טבע לעשירים בלבד.

רפאל כהן: סליחה, אל תנפנף לי בידיים מול העיניים - - -

וליד טאהא: אוקיי.

רפאל כהן: הופך להיות טבע לעשירים בלבד, הוא אומר את זה בפה מלא.

רפאל כהן: אנשים מלכלכים יותר - - -

וליד טאהא: בוא תחזור לים, כי הדיון הזה הוא על אסונות אקולוגיים.

רפאל כהן: נחזור לנושא.

וליד טאהא: אני מבין את הרצון שלך לדבר על הרבה דברים, אבל כנראה שזה רלוונטי לדיון הבא באמת, אז בוא תחזור לים.

רפאל כהן: אני חוזר לנושא של הים, במילה אחת אני מתקן את המחדל.

וליד טאהא: בוא תחזור לים ותגיד מה אתה חושב, מה אתה רוצה, כן.

רפאל כהן: זה למען הסביבה.

רפאל כהן: אני אומר דבר פשוט, והמודל הוא מודל שקיים בכל העולם.

רפאל כהן: צריך להבין, בכל העולם המערבי ובכל מקום שיש בו רגולציה סביבתית מפותחת, לצד רגולציית דייג מפותחת, יושבים ביחד, מאגמים כוחות, יש שיתוף פעולה.

רפאל כהן: הרגולטורים שאחראיים על הסביבה, הרגולטורים שאחראיים על הדייג, הארגונים הסביבתיים, הדייגים והאקדמיה יושבים ביחד ופועלים יחד כדי למצוא - - -

וליד טאהא: על מה אתה מתלונן, תגיד.

רפאל כהן: אני כבר מסכם את הנקודה.

וליד טאהא: כן.

רפאל כהן: כדי למצוא את האיזונים הנכונים.

רפאל כהן: מה שאני אומר פה, ואני פונה לכל מי ששמירת הסביבה הימית חשובה לו, לעשות דבר פשוט, למצוא את הדרך להפוך קודם כל את הדייגים, וזה לא רק מבחינת הסביבה, גם מבחינת הידע וההבנה וההימצאות, לדאוג שהדייגים יהיו חלק מכל היערכות, במקרה הזה לכל היערכות לגבי כל זיהום.

וליד טאהא: אוקיי.

רפאל כהן: תנצלו את זה, אנחנו רוצים להיות שם.

רפאל כהן: זה בית שלנו ואכפת לנו ממנו לא פחות מכל אחד שאומר שאכפת לו.

רפאל כהן: זאת הנקודה הראשונה.

וליד טאהא: טוב, תודה.

רפאל כהן: רגע, והנקודה השנייה - - -

וליד טאהא: לא, אין לך את כל הזמן שבעולם, אתה לא מרצה באוניברסיטה.

רפאל כהן: אז את הנקודה השנייה בשורה, היא הכי חשובה.

וליד טאהא: כן, אז תעשה את זה בדקה, בבקשה.

רפאל כהן: בדקה אחת.

רפאל כהן: האיום הכי רציני שמאיים סביבתית על הים, ולא רק על הים, אנחנו יודעים - - -

וליד טאהא: מה הוא?

וליד טאהא: תגיד, מה הוא, אל תכניס אותנו למתח, מהו האיום?

רפאל כהן: צנרת הגז ואסדות הגז, שמה שיש כרגע, אני כבר יכול לומר, צפויים להיות עוד, באורח פלא אגב, תתפלאו, אתם תמצאו אותם באותם מקומות שמיועדים היום לשמורות ימיות, שם אתם תמצאו אותם, כמו בראש כרמל שתוכנית השמורה שמוגשת על ידי רט"ג כדי לשמור על הסביבה הימית, עם חוות דעת של החברה להגנת הטבע כדי לשמור על המגוון האקולוגי - - -

וליד טאהא: ואתה אומר שהדבר הזה מונע מכם להגיע לאזורים ומגביל אתכם, ועל כן אתה מתלונן?

רפאל כהן: לא, לא, עזוב אותנו.

וליד טאהא: אז תגיד מה.

רפאל כהן: לא, אני לא מתלונן, אני אומר שהים הולך להיות - - -

וליד טאהא: אתה לא רוצה כסף?

רפאל כהן: כלום, אני רוצה לשמור - - -

וליד טאהא: מלא כסף יש בגז הזה.

רפאל כהן: אני רוצה רק דבר אחד.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: על כן גם מחיר הדלק עולה, בהתאמה.

רפאל כהן: אני רוצה דבר אחד, כי הולכים להיות מרוצפות עוד.

רפאל כהן: נעזוב כרגע את כל הקטע של למה זה דווקא בשטחי שמורות ימיות.

רפאל כהן: אני אומר דבר פשוט, עלו פה דברים, יש פה את מי שדיבר על היערכות, אני מדבר על הדבר החשוב באמת מתוך - - -

וליד טאהא: תתמצת, תתמצת במשפט.

רפאל כהן: דליפת גז שתהיה, ופה הצינורות - - - ועוד דבר אחד, להתחיל לחייב, כל מי שאכפת לו, תפסיקו לחסוך להם את הכסף, לחברות הגז, יש להם מספיק.

רפאל כהן: תדאגו שהצינורות יהיו כפי שהם צריכים להיות בכל מקום מתוקן, מתחת לפני הקרקעית ולא על הקרקעית, כי אם הדליפה תהיה מעל הקרקעית זה הרבה יותר גרוע.

וליד טאהא: אוקיי.

רפאל כהן: זה נכון, זה יעלה להם יותר כסף, אז תדאגו לזה - - -

וליד טאהא: אוקיי, אם יש כאן בעלי מקצוע - - -

יוסי ורצברגר: הבן אדם מדבר - - -

וליד טאהא: סליחה, לא, אם יש פה בעלי מקצוע שיענו על הטענה, נעשה את זה בהמשך.

יוסי ורצברגר: אדוני היו"ר - - -

וליד טאהא: רגע, רגע.

אלון טל: אי אפשר להשאיר את זה - - -

וליד טאהא: רגע, רגע.

יוסי ורצברגר: אני נציג רשות הטבע והגנים - - -

וליד טאהא: רגע, כן, אני מזהה אותך כנציג, אבל חכה, ניתן לך זכות דיבור.

וליד טאהא: כן, חה"כ אלון טל.

אלון טל: אני רק מבקש לציין משהו.

אלון טל: קודם כל, אני רוצה למחות על כבודה של החברה להגנת הטבע, זה ארגון מקצועי עם הרבה אנשי מדע, אבל בואו נלך למוסד ממלכתי, המכון לחקר ימים ואגמים שפרסם דו"ח לא מזמן, שדיבר על ירידה של 50 אחוזים בדגה.

אלון טל: כמה צבי ים יש לנו בים התיכון?

אלון טל: אני יכול לעבור מין מין.

וליד טאהא: בגללם?

וליד טאהא: בגלל הדייגים?

אלון טל: לא, לא אמרתי דייגים, אבל הוא אומר שאין ירידה בדגה בים, וזה פשוט עומד בניגוד לכל מחקר בעולם.

אלון טל: מה, כל העולם רואה נסיגה באוכלוסיית הדגים ורק בישראל הם חזקים?

אלון טל: באמת - - -

רפאל כהן: אני אשמח להתייחס.

וליד טאהא: אבל למה יש ירידה?

וליד טאהא: בגלל זיהומים או בגלל שהם - - -

אלון טל: זה לא בגלל הדייג - - -

רפאל כהן: המכון לחקר ימים דיווח על עלייה באוכלוסיית הדקרים בשנים האחרונות.

וליד טאהא: טוב, רפאל כהן תודה, ותודה רבה גם לחבר הכנסת.

וליד טאהא: כן, נציג רט"ג, בבקשה תזדהה לפרוטוקול ותגיד את הדברים שלך.

וליד טאהא: ואתה כמובן לא תתחיל לענות לו אישית, אלא תדבר לוועדה ולמכובדים המשתתפים.

יוסי ורצברגר: אוקיי, יוסי ורצברגר, רשות הטבע והגנים.

יוסי ורצברגר: קודם כל, לגבי כל הדברים שהוא אמר, הוא אמר שם דברים שהם ממש לא נכונים אבל הם לא מן העניין של הדיון הזה.

יוסי ורצברגר: אני רק יכול להגיד, שבנושא הזה של השמורות הימיות, הוכח כבר במחקרים, ואנחנו עושים כרגע גם בראש הנקרה, שבזכות השמורות גדלה האוכלוסייה, והן מצילות בעצם את מה שקרה לאורך שנים, שאוכלוסיית הדגים התדלדלה, ובזכות זה גדלה הביו מסה וגדלה כמות הדגים, וזה שדבר שלאורך זמן רק ישפר את המצב של האפשרות גם של הדייג החוקי.

יוסי ורצברגר: היחידה הימית שלנו עושה פעולות רבות כדי לפקח ולשמור על התקנות שנקבעו.

וליד טאהא: מה זה דייג חוקי?

וליד טאהא: זאת אומרת, לחובבנים אסור להתאהב בים?

יוסי ורצברגר: גם לנושא הזה של דייג ספורטיבי - - -

וליד טאהא: זה יכול להיות חוקי?

יוסי ורצברגר: יש רישיונות שמחלקים - - -

וליד טאהא: שאתם נגיד מחליטים את הרף שלהם?

וליד טאהא: את המספר שלהם?

וליד טאהא: או מה?

וליד טאהא: כל אדם יכול להתאהב בים ולצאת לדייג ספורטיבי, או שמישהו צריך להגביל את זה?

יוסי ורצברגר: היחידה שלנו, יחידת הסמכות מטעם משרד החקלאות, אולי הנציג שלהם יוכל להרחיב בנושא.

וליד טאהא: אז אין לך תשובה על זה, בסדר.

יוסי ורצברגר: אנחנו נותנים רישיונות של דייג.

וליד טאהא: אתם מחליטים את משרד הרישיונות?

יוסי ורצברגר: לא, זה ביחד עם משרד החקלאות.

וליד טאהא: רגע, אנחנו נעבור למשרד החקלאות, אתם לא מתאמים בוועדה, כל אחד מדבר לוועדה.

יוסי ורצברגר: אוקיי.

וליד טאהא: כמה רישיונות כאלה אתה יודע שיש?

יוסי ורצברגר: מכיוון שזה לא הנושא של הדיון, הדיון פה היה צריך להיות בנושא של זיהום ים, אני לא באתי עם מספר הרישיונות.

וליד טאהא: אז תבדוק, תגיד להם שישלחו לך כמה רישיונות כאלה יש לכם, ומהו הרף שקבעתם שאתם לא מסכימים לעבור אותו.

יוסי ורצברגר: אוקיי, אני אבדוק את זה.

יוסי ורצברגר: לגבי הנושא של זיהום ים, אז אני רק יכול להגיד שדיברו הרבה על הנושא של התקצוב, אז אנחנו ברשות הטבע והגנים אחראיים על 55 קילומטר חוף, ובעתיד, עוד מעט אם תוכרז חולות יבנה, זה יהיה כבר 65 קילומטר, ואנחנו כוח שזמין לתגובה ראשונית.

יוסי ורצברגר: חשוב שגם הנושא של התקצוב של הדברים שקשורים לדברים שאנחנו נצטרך לעשות, יהיו חלק מכל הנושא הזה של החוק.

וליד טאהא: אתם עובדים בתיאום עם שאר הארגונים והגורמים שעוסקים בזה?

יוסי ורצברגר: כן, אנחנו בתיאום מלא עם היחידה של רני, ואנחנו עובדים גם עם גורמים אחרים שנמצאים בתוך הים.

יוסי ורצברגר: בנוסף, בנוגע לחוק התלמ"ת, חשוב באמת להכיר ברט"ג כגוף שונה מכל רשות מקומית אחרת - - -

וליד טאהא: מה זאת אומרת?

וליד טאהא: זאת אומרת גוף מועדף?

יוסי ורצברגר: לא ידוע אם מועדף, בסך הכל - - -

וליד טאהא: במה זה שונה?

יוסי ורצברגר: אני לא אכנס כאן לכל הפרטים ממש של החוק - - -

וליד טאהא: אז אתה רוצה שתהיו גוף מועדף בתוך החוק?

וליד טאהא: משהו כזה?

יוסי ורצברגר: לא, גוף שצריך לתת לו התייחסות קצת שונה, בגלל ההיקף של קילומטר החוף עליו אנחנו אחראיים, לעומת רשויות - - -

וליד טאהא: יש לנו פה נציגים של ערי חוף?

הילה אקרמן: שלום.

וליד טאהא: את נציגת איגוד ערי החוף?

הילה אקרמן: אני נציגת מרכז שלטון מקומי, וחברה בפורום החופים.

וליד טאהא: כן, פורום החופים של פינס?

הילה אקרמן: כן, נכון.

וליד טאהא: טוב, עוד מעט נשמע אותך.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני עובר למשרד החקלאות, תזדהה בבקשה לפרוטוקול, ותאמר את הדברים שלך.

נעם מוזס: אני נעם מוזס, אני מנהל את התחום של חקלאות ימית, אני לא עוסק באופן רציף בנושא הדייג, ואני עכשיו בודק את הנתונים ששאלת לגבי מספר הרישיונות מכל סוג, ואני עוד מעט אדווח על זה.

וליד טאהא: וגם את מספר הדייגים המוסמכים, המקצועיים.

נעם מוזס: כן.

נעם מוזס: מי שנותן רישיונות דייג זה אגף הדייג של משרד החקלאות, ובשנים האחרונות הפיקוח על נושא הדייג עבר באמת לידיים של רט"ג, והם עושים עבודה מצוינת.

נעם מוזס: אני חושב שגם הרעיון שעלה פה, לשלב את הדייגים בהקשר לזיהום ימי, אני חושב שזה רעיון טוב וכדאי לפתח אותו.

נעם מוזס: אנחנו גם תומכים לחלוטין בדברים שנאמרו על ידי היחידה הימית של המשרד להגנת הסביבה, בהחלט נדרשים עוד תקנים ועוד תקציבים.

נעם מוזס: אני לא כל כך מכיר את הנושא, אבל אני אשמח לדעת למה חסרים בקרן למניעת זיהום ים 100 מיליון שקלים.

נעם מוזס: מעניין היה לדעת מה הסיבה לזה.

וליד טאהא: נעם, אתה שמעת את הדעה האחרת של נציגי הדייג הספורטיבי?

רפאל כהן: וגם בשם הדייגים המקצועיים.

נעם מוזס: כן, שמעתי.

וליד טאהא: ואתה אומר שאתה לחלוטין עם העמדה של רט"ג?

וליד טאהא: זאת אומרת, אתה מכיר את הבעיות ואתה מזדהה עם כל מה שרט"ג עושים?

נעם מוזס: לא, אני אמרתי שבנושא של הפיקוח, הרט"ג עושים עבודה טובה.

וליד טאהא: כן, הפיקוח, בדיוק לזה התכוונתי.

נעם מוזס: כן, הרט"ג בהחלט עושים עבודה טובה, וזה הגוף היחיד בעצם שעושה איזושהי עבודת פיקוח.

נעם מוזס: אולי בעניין הזה, אם לא רוצים לחכות לכל הצעות החוק, אפשר באמצעות רגולציה לתת להם עוד סמכויות, הם היום עובדים מתוקף פקודת הדייג.

וליד טאהא: אין להם מספיק?

נעם מוזס: לא, הם עובדים מתוקף פקודת הדייג, ויש עוד כל מיני חוקים שניתן באמצעות תקנות לתת להם סמכויות של פיקוח.

רפאל כהן: אתם ביקשתם תקנות - - -

וליד טאהא: טוב, רפאל, אתה לא מתווכח עם אף אחד.

רפאל כהן: זה אינפורמטיבי - - -

וליד טאהא: אני שמרתי על הזכות שלך לדבר ולא הסכמתי שאף אחד יחתוך אותך.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני חוזר אלייך, אבל לפני זה אני רוצה לשמוע את פורום ערי החוף, בבקשה נציגת השלטון המקומי.

הילה אקרמן: אני נציגת השלטון האזורי וגם המקומי היום בדיון.

וליד טאהא: האזורי?

הילה אקרמן: כן, השלטון האזורי וגם המקומי, בגלל שאני כרגע מייצגת את כל רשויות החוף.

וליד טאהא: יש לך הרבה כובעים.

הילה אקרמן: יש לי הרבה כובעים היום, אכן.

הילה אקרמן: קודם כל, אנחנו רוצים להתייחס לחקיקה של התלמ"ת, אנחנו מאוד מברכים עליה, אנחנו חושבים שהיא חשובה מאוד כדי לתת מסגרת לפעילות שיקום במסגרת של אירוע זיהום ים, אבל חשוב לדעת, שלמעשה, התלמ"ת מעבירה הרבה מאוד אחריות לרשויות המקומיות, בלי לדעתנו לתת מספיק מענה וגיבוי.

וליד טאהא: כספי ואחר?

הילה אקרמן: אני תכף אסביר.

וליד טאהא: לא, תגידי מה זה גיבוי, כספי ואחר?

הילה אקרמן: כספי, כן, בעיקר גיבוי כספי.

וליד טאהא: אוקיי, בעיקר כספי.

הילה אקרמן: ובעצם, בזפת בסערה הרשויות המקומיות היו אלה שהובילו, כמובן ביחד עם המשרד להגנת הסביבה, רט"ג, עמותות ושותפים אחרים, את הנושא של הניקיון, אבל לראשי הרשויות היה מאוד קשה להתחיל לנקות מבלי שהייתה התחייבות כספית של המשרד שיהיה שיפוי.

הילה אקרמן: מהר מאוד, ביחידה להגנה הימית הבינו את זה, ודאגו ישר שיהיה שיפוי כספי, ויצא קול קורא לרשויות המקומיות שנותן מענה.

הילה אקרמן: אותו דבר היה בכמעט אירוע שהיה לפני כמה חודשים, הבינו את זה במשרד ואמרו שיהיה שיפוי אם הרשויות יצטרכו לנקות, אבל ההבנה וההכרה הזאת קצת נשכחו בהצעת החוק הנוכחית של התלמ"ת.

הילה אקרמן: למעשה, במקרה של אירוע, אם הצעת החוק הזו תעבור, הרשויות המקומיות קודם כל יצטרכו לנקות, לשלם את ההוצאות, ואחרי זה הן יצטרכו ללכת ולחפש את הכסף.

הילה אקרמן: הן יצטרכו לתבוע אם יהיה מדובר בגורם שהוא ידוע, ואני לא ידוע כמה זמן זה ייקח להם, או אם זה גורם לא ידוע אז כן יהיה איזשהו שיפוי מהמשרד להגנת הסביבה, אבל לא ברור מתי יהיה השיפוי הזה, כמה השיפוי הזה יהיה, ואם בכלל הוא יהיה.

הילה אקרמן: לכן, במקרה כזה שיהיה אירוע עוד יותר גדול אפילו מזפת בסערה, יש רשויות מקומיות כמו אצלי במועצות האזוריות, שעשויות לפשוט את הרגל, יש להם מספר תושבים מצומצם והתושבים האלה הם אלה שצריכים מהארנונה שלהם לנקות את החוף.

הילה אקרמן: במסגרת התלמ"ת חשוב להגיד, שגם הרשויות המקומיות נדרשות להכין תוכניות להצטייד, ללא שיפוי כספי, ולכן אנחנו חושבים שהחוק הזה מאוד חשוב, אבל אנחנו רק מבקשים שבמקרה של אירוע יהיה מנגנון שיפוי מידי, שהרשויות המקומיות יוכלו לקבל מקדמה או אפילו שיפוי מלא, באופן כזה שהם לא יצטרכו לדאוג ולהגיד לעובדים לא לצאת, כי הם לא ידעו אם מישהו מחר בבוקר יחזיר להם את התקציב הזה.

הילה אקרמן: אז אנחנו מברכים באמת על הצעת החוק הזו, אבל אנחנו חושבים שכמו שצריך להיות תקציב למשרד להגנת הסביבה לטיפול, התקציב הזה צריך להיות גם לרשויות המקומיות.

הילה אקרמן: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: גלית שאול הייתה פה פעם, ראשת המועצה האזורית עמק חפר, שהציפה את הבעיה של רצועת החוף, שאף אחד לא עוזר להם שם בעניין.

וליד טאהא: כן, בבקשה תזדהי לפרוטוקול.

לאה קרונבטר: שלום, אני לאה קרונבטר מרשות המים, מנהלת תחום תכנון ארצי.

לאה קרונבטר: רק משפט רקע קודם, משק המים היום מספק כ-2.4 מיליארד מטר קוב מים לשנה לכלל הצרכנים, מתוך זה 25 אחוזים מקורם בים התיכון, דרך מתקני התפלה.

לאה קרונבטר: האחוז הזה רק יגדל, כבר בשנת 2025 זה יגדל ל-30 אחוזים, וכשמדברים על אספקת מים לצרכי בית, מדובר על 70 אחוזים מסך כל הצריכה הביתית.

לאה קרונבטר: משק המים נערך לאירועי חירום מסוגים שונים, גם מבחינת מקורות המים וגם מבחינת מערכת ההולכה, אבל כשנערכים, צריכים לדעת למה נערכים, ואני רוצה כאן להצביע על הצורך בהגדרת תרחישים.

לאה קרונבטר: תרחישי ייחוס שישמשו גם את רשות המים וגם את הגופים האחרים שצריכים להיערך ולתכנן את התשתיות, כדי להתמודד עם מצבים ואירועי זיהום ים, גם מבחינת התרחיש שיכלול אפיון של האירוע מבחינת המיקום, מבחינת משך הזמן, מבחינת העומק בים, מבחינת ההסתברות להתרחשות.

לאה קרונבטר: אלה הם הדברים החשובים.

לאה קרונבטר: כשאנחנו נערכים, משק המים הוא משק פיננסי סגור, כל ההשקעה לתשתיות ולגיבויים נוספים, מיד מקבלים ביטוי בתעריפי המים, אנחנו צריכים פה לדעת למה להיערך - - -

וליד טאהא: כי אתם לא נתמכים על ידי המדינה אז אתם מתכללים את עצמכם בעצמכם?

לאה קרונבטר: כן, נכון.

וליד טאהא: מכלכלים את עצמכם בעצמכם?

לאה קרונבטר: נכון, כשאנחנו נערכים לאירוע שבו מי התפלה - - -

וליד טאהא: שזה בעייתי דרך אגב, אבל זה לדיון אחר.

לאה קרונבטר: כן, לדיון אחר.

וליד טאהא: כן.

לאה קרונבטר: כשאנחנו נערכים לתקלות באספקת מים ממתקני התפלה, אנחנו צריכים לדעת כמה זמן זה נמשך, לא בדיוק אבל צריכים לעבוד עם תרחישים בהסתברויות שונות.

לאה קרונבטר: אנחנו יודעים שיש אי ודאות מאוד גדולה ושקשה להעריך, אבל אנחנו צריכים תרחישי ייחוס, ואני מאמינה שזה לא ישמש רק לרשות המים, אלא גם לגופים אחרים.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: פרופ' גיל רילוב, מכון חקר ימים ואגמים, ראש המעבדה לאקולוגיה של חברות ימיות.

גיל רילוב: זה בדיוק טיימינג טוב, כי דובר פה על תרחישי ייחוס, ואנחנו בעצם הזרוע - - -

וליד טאהא: כן, אני יודע לבחור טיימינג טוב, אתה רואה?

גיל רילוב: שיחקת אותה.

גיל רילוב: אנחנו בעצם הזרוע המחקרית הביצועית של המשרד להגנת הסביבה, וזה חלק מהתפקיד שלנו, ליצור את אותם תרחישים, תחזיות, וגם הגבה לאירועים כאלה, גם מבחינת המודלים שאנחנו מריצים, גם קדימה וגם אחורה.

גיל רילוב: אחורה, כלומר לראות מאיפה הגיע הזיהום, וקדימה, לראות לאיפה הוא יגיע בהמשך.

וליד טאהא: אז מה יש לך לומר על התחזית הקודרת של רפאל?

גיל רילוב: זה לא קשור לעניין.

גיל רילוב: אני יכול להגיד הרבה דברים על מה שאמר רפאל פה, אנחנו גם מכירים.

וליד טאהא: לא, לא על כל הדברים, רק על התחזית הקודרת שלו.

גיל רילוב: אני יכול להגיד על הנתונים שלי, הוא דיבר פה על נתונים של חקר ימים ואגמים.

וליד טאהא: יש לך נתוני מחקר?

גיל רילוב: יש לי נתוני מחקר כי אני צללתי ועדיין צולל בתוך השמורה באכזיב, שהיא השמורה הוותיקה ביותר, ולעומת האזורים האחרים שהם לא שמורים יש הבדלים מאוד גדולים.

גיל רילוב: זה לא קשור לזיהום, זה לצערי קשור ללא ספק לדייג, וצריך לדעת לנהל אותו כמו שצריך, עם הדייגים, אני מסכים ולא נגד, אבל להכחיש את העובדה שהדייג לא תורם להיעלמות חלק מהדגים לפחות, זה קצת להתעלם מהמציאות.

וליד טאהא: זה סותר את כללי המקצוע.

גיל רילוב: ואולי עוד נרחיב בעניין הזה בדיון הבא.

וליד טאהא: אתה מתחייב להיות גם בדיון הבא?

גיל רילוב: אני אהיה גם בדיון הבא.

וליד טאהא: כן.

גיל רילוב: אני אישית, את הזפת אספתי.

גיל רילוב: יש לי כדור כזה של זפת במשרד משנה שעברה, כי אנחנו צללנו מתחת למכון.

גיל רילוב: למזלנו זה היה אירוע זפת ולא אירוע נפט, חשוב לציין את זה, כי זה התרחש רחוק מהחוף והגיע כבר בתצורה של זפת, שאולי זה לא נעים ברגליים ופוגע בחלק מהיצורים, אבל הפגיעה האקולוגית הייתה נמוכה יחסית בגלל זה.

גיל רילוב: אם האירוע הזה היה מתקיים יותר קרוב לחוף, והתצורה הנוזלית הייתה מגיעה, האסון היה הרבה יותר גדול, חשוב לציין את זה.

גיל רילוב: למרות שהוא היה בסדר גודל קטן ובינוני, עדיין, המשמעות האקולוגית שלו הייתה עצומה.

גיל רילוב: לצורך בניית תחזיות כמו שצריך, באמת צריך תקציבים.

גיל רילוב: אני, כמדען, תמיד אומר שהמדע תמיד צריך עוד כסף כדי לעשות את המדע הזה כמו שצריך, ואנחנו עושים כבר היום לא מעט בכלל.

גיל רילוב: אמנם המודלים זה לא התחום שלי, אני האקולוג שיוצא לשטח ובודק מה קרה ליצורים, בשביל זה אנחנו עושים את תוכנית הניטור לאורך שנים, החלק שלי הוא 12 שנה כבר, באזור החוף.

גיל רילוב: נכנסנו לים העמוק בשנים האחרונות, כי שם מתבצעים באמת הקידוחים.

גיל רילוב: אז המסר שלי הוא שקודם כל חשוב להמשיך לעשות את הניטור, חשוב לתקצב את המשרד כמו שצריך כדי באמת להיערך לזה, כי הנפח התעבורתי הולך וגדל, וכולי.

וליד טאהא: טוב, כן, תזדהה בבקשה לפרוטוקול.

יובל ארבל: יובל ארבל, עמותת צלול, ונמצא איתי פה המנכ"ל של עמותת צלול, אם אפשר להעביר לו את זכות הדיבור?

וליד טאהא: אוקיי, בבקשה, תזדהה לפרוטוקול.

מור גלבוע: מור גלבוע, מנכ"ל עמותת צלול.

מור גלבוע: (באמצעות מצגת) אז את "צלול" אני חושב שרבים מאיתנו שיושבים פה באולם מכירים.

מור גלבוע: נעבור את השקף, ונדבר על האירוע של זפת בסערה שקרה לפני קצת למעלה משנה.

מור גלבוע: זה בעצם אירוע שרבים מאיתנו היינו מאוד מושקעים בו, אנחנו במשך חודשיים הפסקנו את כל הפעילות שלנו ועשינו את כל מה שאנחנו יכולים, גם כדי להפעיל מתנדבים וגם כדי להעלות למודעות בעצם כמה שיותר את הצורך בחירום לים, התלמ"ת, מה שאנחנו מדברים עליו במהלך הדיון הזה.

מור גלבוע: באמת, כמו שנאמר פה מקודם, כמו שאמר גיל, זה לא האירוע הכי חמור שיכול היה לקרות, ואנחנו בעצם יושבים כאן היום ומדברים, במטרה למנוע את האסון הבא, זה בעצם הדיון המרכזי.

מור גלבוע: אנחנו יודעים שהאסון הבא יקרה, אבל אנחנו לא יודעים מתי הוא יקרה, ואנחנו מדברים פה כי אנחנו בעצם בחרדה גדולה על זה שאין בעצם היערכות כמו שצריך למצבי חירום של שפך, של נפט, של דלק בים.

מור גלבוע: בשקף הבא, כולנו פה אוהבים את הים, אבל באמת חשוב להזכיר את התועלות הגדולות והרבות, והשימושים הרבים של הים, אם זה מזון ודגים ותשתיות - - -

וליד טאהא: אבל למה אתה חושש?

וליד טאהא: כי אתה חושב שהמנגנונים הקיימים לא מספקים את העבודה?

מור גלבוע: מכל הסיבות שדיברנו כאן מקודם.

מור גלבוע: הסיבה המרכזית היא שהתלמ"ת, שזה בעצם החוק המרכזי שאמור להגן על הים במצבי חירום, לא מקודם.

מור גלבוע: יש תוכנית, התלמ"ת קורה, יש תוכנית, אבל כמו שנאמר כאן על ידי החברים במשרד, חסרים התקציבים האלה.

מור גלבוע: הקרן גרעונית, וחסרים כמו שנאמר כאן, 100 מיליון שקלים.

מור גלבוע: כשאנחנו מדברים על כל התועלות האלה, כשאנחנו מדברים פה על התפלה, אני חושב שכולנו כאן יודעים, אנחנו שותים, 75 אחוזים ממי השתייה שלנו הם מגיעים מהים.

מור גלבוע: הים הוא מקור השתייה שלנו, ויש לנו חמישה מתקני התפלה.

מור גלבוע: אם הזיהום הזה, או זיהום אחר, יהיה קרוב למתקני התפלה, יש סיכון משמעותי שכל משק המים של ישראל יושבת, ואז מה אנחנו נעשה?

מור גלבוע: אם נעבור לשקף הבא, אז נראה שעם כל התועלות האלה, אנחנו ממשיכים להזרים שפכים ונגר מזוהם לים, יש פסולת פלסטיק, שפיכות שמן, ואסונות נפט כמו שראינו, יש דייג פוגעני שלא משנה כמה יגידו, הוא פוגע בהרבה מאוד מינים, בעיקר בדיג מכמורתנים, הוא פוגע במינים בים.

וליד טאהא: מה זה דייג פוגעני?

וליד טאהא: דייג כן, אבל יש דייג פוגעני?

מור גלבוע: יש כל מיני שיטות לדייג, והשיטה של דיג מכמורתנים זה לא - - -

וליד טאהא: זאת אומרת שאתה לא נגד דייג, אתה טוען שיש שיטות פוגעניות?

מור גלבוע: אני באופן אישי טבעוני, אני לא אוכל דגים כבר למעלה מעשר שנים, אבל אנחנו נגד פגיעה גורפת במינים בים.

וליד טאהא: אתה באופן אישי מה?

מור גלבוע: טבעוני למעלה מעשר שנים.

וליד טאהא: ואתה קורא לאנשים להיות כמוך, להפסיק לאכול דגים?

מור גלבוע: אני קורא קודם כל להגן על הים בכל דרך אפשרית, ובהקשר הזה באמת - - -

וליד טאהא: להגן על הים באמצעות זה שאתה רוצה לאסור לאכול דגים?

מור גלבוע: אני לא מדבר על לאסור דייג, אני מדבר על זה שיש כל מיני שיטות של דייג.

מור גלבוע: הדייג של דיג מכמורתנים - - -

וליד טאהא: ואז נתחיל להתלונן שיש יותר מידי דגים בים.

מור גלבוע: בוא נגיע לרגע הזה ואז זו תהיה אולי דאגה - - -

וליד טאהא: אתה יודע, היום לפני שהגעתי לדיון הזה, כשיצאתי מהבית, בתוך היישוב כפר קאסם ראיתי חזיר גדול הופך לו פח של זבל ומחפש אוכל.

וליד טאהא: אז אתה יודע, כשעושים את זה לא נכון, אז גם מזיקים לאנשים.

אלון טל: זה בדיון הבא על מינים פולשים ומתפרצים, את זה יהיה לך בהמשך היום.

וליד טאהא: אוקיי.

מור גלבוע: כן, אני לא אסיט את הדיון ואני אשמור אותנו ממוקדים על הנושא הזה כי הנושא הזה הוא באמת חשוב.

מור גלבוע: אנחנו משנת 1998 מדברים על התלמ"ת, ואנחנו במצב שבו זה באמת מצב הזוי, שאנחנו לא מסוגלים להגן על הים, שהוא מספק לנו כל כך הרבה תועלות, ואת מי השתייה שלנו.

וליד טאהא: אתה אומר לא מסוגלים להגן על הים, זה תרתי משמע?

וליד טאהא: זה ככה?

מור גלבוע: זה לגמרי ככה, כי כרגע, ויש פה הוכחות, המשרד להגנת הסביבה עומד על הרגליים ואומר שאין להם כסף, הקרן למניעת זיהומי ים היא קרן גרעונית - - -

וליד טאהא: אוקיי, אז אתה בא ואומר תנו להם כסף?

מור גלבוע: אני אומר לא, בואו נגן על הים, בואו נעשה חוק - - -

וליד טאהא: משרד האוצר שומע אותך, אז אוקיי, בסדר.

מור גלבוע: וכרגע יש כאן הזדמנות גדולה, אנחנו מאוד מקווים שבמושב הזה יעבור החוק.

וליד טאהא: אתה אומר שהאסון הבא הוא עניין של זמן, אלא אם כן אנחנו עושים אחת, שתיים, שלוש?

מור גלבוע: אלא אם כן אנחנו יודעים קודם כל לנהל את הים כמו שצריך, דיברנו מקודם על חוק אזורים ימיים.

מור גלבוע: את כל הסיפור הזה של קידוחי גז ונפט אנחנו יודעים לנהל באופן שהוא בר קיימא ויודע להגן על הים, ואלא אם כן יש לנו גם חוק, חוק תלמ"ת שהוא חוק מצוין, שאיתו אנחנו באמת יכולים להגן על הים.

וליד טאהא: אוקיי, טוב.

מור גלבוע: ונמצא פה גם יובל שיוכל להגיד עוד כמה מילים על זה.

וליד טאהא: לא, זהו, תודה רבה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכם ולעבור לוורד איל.

מור גלבוע: תודה.

ורד איל-סלדינגר: אני כאן, ורד איל-סלדינגר.

וליד טאהא: אוקיי, מנהלת תחום אנרגיה ואקלים, גרינפיס ישראל.

ורד איל-סלדינגר: תודה רבה, אדוני היו"ר.

ורד איל-סלדינגר: אני רציתי להגיד הרבה דברים שכבר נאמרו, ולכן אני לא אחזור עליהם, ואני אוכל להתמקד בנושא של קידוחי הגז.

ורד איל-סלדינגר: במסמך של מרכז המחקר והמידע, שכולם פה התייחסו אליו - - -

וליד טאהא: כן, אסנת דיברה עליו.

ורד איל-סלדינגר: כן, דובר על ההגנה על הים, ולא צריך לחזור על כך, על התלמ"ת וכל הנושאים האלה, על הפעולות הקשורות בגז, פעולות החיפוש, הקידוח וההפקה.

ורד איל-סלדינגר: נאמר שם שפיתוח מאגרי גז גורם לפגיעה סביבתית מינימלית, והסיכון הוא רק מתקלות ודליפות.

ורד איל-סלדינגר: את המילה "רק" אני הוספתי, אבל זה משתמע משם, הסיכון הוא מתקלות ודליפות.

ורד איל-סלדינגר: זה פשוט לא נכון, פעולות חיפוש, קידוח והפקה, כולן מסכנות את הסביבה הימית.

ורד איל-סלדינגר: אני רוצה לצטט מתוך התוכנית הימית לישראל של הטכניון: זיהום הים, זיהום בשלבי ההקמה קודם כל, זיהום הים מבוץ הקידוח כתוצאה מכימיקלים המוספים לו, רעש, זיהום אוויר ממנועי האסדה, ספינות שירות שמגיעות אליה, פגיעה בבתי גידול בקרקעית הים, היערמות מדחן קידוח ומערכות עגינה, וסיכון לתקלות של פליטת דלקים מושמנים.

ורד איל-סלדינגר: כמו כן, אנחנו עדיין בזמן החיפוש, סקרים סיסמיים שעושים אותם בזמן החיפושים, כלי מרכזי בחיפושים, עלולים לשבש את מערכות התקשורת של יונקים ימיים, ולגרום פגיעות הדף בדגים, בצבי ים וביונקים ימיים.

ורד איל-סלדינגר: כל זה רק בשלב ההקמה, החיפושים.

ורד איל-סלדינגר: אחר כך, בזמן התפעול, יותר ידוע לכולם אני חושבת, סכנת שפך הקונדנסט שיגרום לזיהום בים לאורך החופים, ישנה הזרמת מי תוצר.

ורד איל-סלדינגר: אני עדיין מצטטת מהתוכנית הימית.

ורד איל-סלדינגר: הנחת צנרת תת ימית עלולה לפגוע בבתי גידול בקרקעית הים, וחוץ מזה, נגרמת הפרעה למרחב המחייה של עופות ים והפרעה לעופות נודדים.

ורד איל-סלדינגר: אז כל אלה מסכנים את הים, ואותנו, כי כמו שנאמר כאן, הים הוא מקום חיים שלנו בכל כך הרבה בחינות, גם לפנאי, גם לפרנסה, והוא גם ממתן את משבר האקלים.

ורד איל-סלדינגר: ועכשיו, מה אנחנו עושים?

ורד איל-סלדינגר: מדינת ישראל פותחת את הים לרישיונות חיפוש חדשים של גז, עשרות קידוחים נוספים שהם עלולים לגרום לפגיעה בלתי הפיכה במערכת הזאת, שהיא כל כך רגישה, כמו שנאמר כאן.

ורד איל-סלדינגר: יש בה מגוון ייחודי של מינים, בתי גידול בסכנת הכחדה.

ורד איל-סלדינגר: יש את גלישת פלמחים, הודיעו שהיא תהיה שמורת טבע ימית, שזה נפלא ומקסים, אבל האם אתם יודעים שיש ארבעה רישיונות חיפוש בתוקף על גלישת פלמחים, שהיא פנינת טבע ימית נדירה ביותר?

ורד איל-סלדינגר: משרד האנרגיה הודיע שלא יתקרבו אליה עד ליותר מקילומטר, אבל גם - - -

וליד טאהא: יכול להיות שיש מי שחושב שאין סתירה בין שמורה לבין חיפוש גז.

גבי לסקי: אין דבר כזה.

ורד איל-סלדינגר: מה?

וליד טאהא: מי שחושב שאין סתירה בין שמורה לבין חיפוש גז.

ורד איל-סלדינגר: נכון, אכן כך.

ורד איל-סלדינגר: דיברו על קילומטר שמירת מרחק - - -

וליד טאהא: אלה הן נפלאות 2022.

גבי לסקי: רק מי שחושב ששמורה יכולה להיות לא שמורה.

וליד טאהא: כמובן שלחה"כ גבי לסקי מותר להתפרץ, ואני לא בא אליה בטענות.

גבי לסקי: תודה רבה.

ורד איל-סלדינגר: כן, בקיצור, גם מרחק של קילומטר מהשמורה לא מבטיח ולא מגן.

ורד איל-סלדינגר: כמו שאמרו כאן גם, אסונות ימיים זה לא שאלה של - - -

וליד טאהא: אבל למי צריך לבוא בטענות שהוא מפר את העיקרון של שמורה?

ורד איל-סלדינגר: אני לא אמרתי, בואו נראה מה יעשו, אבל רישיונות החיפוש נמצאים על שמורת גלישת פלמחים.

וליד טאהא: היא לא שמורה, לפי לירון.

מור גלבוע: זה משרד האנרגיה, כבוד היו"ר.

ורד איל-סלדינגר: כן, משרד האנרגיה.

וליד טאהא: מה?

וליד טאהא: מה הם?

מור גלבוע: הם אלה שמאשרים קידוחים.

ורד איל-סלדינגר: אפשר רישיונות חיפוש על גלישת פלמחים.

וליד טאהא: רגע, אז משרד האנרגיה יכול לעשות זאת בלי תיאום, נגיד, עם המשרד להגנת הסביבה?

מור גלבוע: לגמרי, האחריות הבלעדית היא על משרד האנרגיה, וזה אחד הדברים שצריך לתקן.

וליד טאהא: בטח במשרד האוצר תומכים בהם.

ורד איל-סלדינגר: ברור.

מור גלבוע: השיקולים הם כלכליים ולא סביבתיים.

וליד טאהא: כי רוצים להביא לכם את הכסף שאתם דורשים, עוד מעט נשמע ממנו.

אלון טל: אדוני, אני פשוט - - -

וליד טאהא: לא, אני אתן לה לסיים.

וליד טאהא: כן, תתכנסי בבקשה.

ורד איל-סלדינגר: כן, אני אשתדל להתכנס.

ורד איל-סלדינגר: אסונות ותאונות על אסדות קידוח, פשוט אי אפשר למנוע אותם ב-100 אחוז.

ורד איל-סלדינגר: אנחנו ראינו אסונות, היה לנו לפני עשר שנים את דיפווטר הורייזן במפרץ מקסיקו, לפני שנה טבעת אש בערה על מפרץ מקסיקו, זאת אומרת, אלה אסונות בלתי נמענים.

וליד טאהא: וכמובן במלחמת המפרץ וכל התופעות שהיו שם.

ורד איל-סלדינגר: נכון מאוד.

ורד איל-סלדינגר: אני רציתי לדבר על זה שנאמר כאן שבמים הכלכליים אין ממש הסדרה ואין ממש רגולציה.

ורד איל-סלדינגר: זאת בעיה חמורה מאוד, כי כל הקידוחים הם במים הכלכליים.

ורד איל-סלדינגר: אנחנו, בגרינפיס, הוצאנו במאי ובאפריל שתי הפלגות מחקר לחקר יונקים - - -

וליד טאהא: מים כלכליים זה מונח שמתאר את התחום שמעבר לתחום הטריטוריאלי של המדינה?

ורד איל-סלדינגר: נכון.

וליד טאהא: אוקיי.

ורד איל-סלדינגר: כל הקידוחים נמצאים שם.

וליד טאהא: והחוק הבין-לאומי לא מסדיר את זה?

ורד איל-סלדינגר: החוק הבין-לאומי?

ורד איל-סלדינגר: אולי מישהו אחר יכול לענות על זה.

וליד טאהא: רק אלון טל יכול לענות על זה.

ורד איל-סלדינגר: כמו שנאמר כאן, אמרו המשרד להגנת הסביבה, וחה"כ מוסי רז אמר את זה.

וליד טאהא: בדרך כלל, כשאומרים "החוק הבין-לאומי", כמובן מתכוונים לחוק של החזקים.

וליד טאהא: אוקיי, תמשיכי.

ורד איל-סלדינגר: יש חסר עצום במידע על מה שקורה במים הכלכליים של ישראל מבחינת יונקים ימיים, מבחינת מערכת אקולוגית בכלל.

ורד איל-סלדינגר: המדינה הזניחה את זה במשך עשרות שנים, ואנחנו בגרינפיס הוצאנו הפלגת מחקר ביחד עם אוניברסיטת חיפה, מפינו להקות של ליוויתים ממש בקרבת קידוח כריש, ואין את המידע על זה.

ורד איל-סלדינגר: אני רוצה גם להאיר את הנושא של החיוב של החברות לשלם על הזיהומים.

ורד איל-סלדינגר: חברת "בריטיש פטריוליום" למשל, במקרה של דיפווטר הורייזן, הם חויבו ב-65 מיליארד דולר פיצויים כדי לכסות את עלות ניקוי הים.

ורד איל-סלדינגר: מי אצלנו משלם על הזיהומים?

וליד טאהא: מי חייב אותם?

מור גלבוע: אובמה.

ורד איל-סלדינגר: מי משלם?

ורד איל-סלדינגר: זה לא החברות.

וליד טאהא: אצלנו בדרך כלל מדברים על קנסות למזהמים, אבל לא ממש עושים.

ורד איל-סלדינגר: נכון מאוד.

וליד טאהא: ולא רק בים, גם ביבשה.

ורד איל-סלדינגר: אני אדבר על זה שתזכירי ההשפעה על הסביבה שנעשו עבור - - -

וליד טאהא: המשרד להגנת הסביבה מכירים את זה.

ורד איל-סלדינגר: כן.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

ורד איל-סלדינגר: לא, רגע, זה מאוד חשוב לי לסיים.

וליד טאהא: אז תסיימי בבקשה.

ורד איל-סלדינגר: תזכירי השפעה על הסביבה שבוצעו עבור הקידוחים של כריש ואתנה עדיין לא פורסמו בשקיפות עד היום.

ורד איל-סלדינגר: אני רוצה לדבר על כך שיש פן ביטחוני, שעכשיו עם הסכסוך שהיה עם לבנון סביב הבערות, אפשר להאיר גם אותו.

ורד איל-סלדינגר: פגיעה באסדה, פגיעה במתקן אנרגיה זה אסון נורא ואיום, וזה גם ינתק את כל המדינה מחשמל.

וליד טאהא: אוקיי, טוב.

ורד איל-סלדינגר: יש לנו גם כמה בקשות מחברי הוועדה.

וליד טאהא: תודה, גברתי, אני רוצה להודות לך, ורד איל.

וליד טאהא: אנחנו מתקרבים לסוף הישיבה.

וליד טאהא: כן אסנת, בבקשה.

אסנת אלגום מזרחי: רק הערה קטנה, תודה אדוני היו"ר.

אסנת אלגום מזרחי: נאמר כאן קודם, ורק שלא ישתמע שבמסמך שלנו, מסמך הממ"מ, נכתב שאחת הסכנות שעלולות להיות מזיהום ים היא מזערית ממקורות גז או נפט.

אסנת אלגום מזרחי: זה לא במסמך שלנו, בכל אופן.

ורד איל-סלדינגר: איך שציטטתי משם.

אסנת אלגום מזרחי: אז לכן אני רוצה לדייק.

אסנת אלגום מזרחי: אחד המקורות, בעמוד 5 אפשר לראות: "זיהום שמקורו בדליפת נפט או גז בגלל פעילות שמקורה בחיפוש והפקה של גז או נפט", זה מוזכר שם ממש כאחד המקורות, ובהמשך גם מוזכר דו"ח מבקר המדינה מ-2013 שעסק כולו בנושא הזה של הסכנה שטמונה במאגרי הגז, וגם על הצורך לכלול בתוך התלמ"ת היערכות גם למקרי דליפה או מקרי זיהום שמקורם באסדות הגז.

וליד טאהא: תודה על ההבהרה, אסנת.

וליד טאהא: גיתית, מהחברה להגנת הטבע, בבקשה.

גיתית וייסבלום: תודה רבה, אדוני היו"ר, רק תגובה קצרה למה שנאמר.

גיתית וייסבלום: החברה להגנת הטבע כמובן קידמה את הנושא של הרפורמה בדייג, עם משרד החקלאות, עם המשרד להגנת הסביבה, עם רט"ג, עם משרד האוצר, עם מדענים בכירים מכל האוניברסיטאות, בתמיכה ברפורמה שתסדיר את הנושא של הדייג.

גיתית וייסבלום: אנחנו לא מתנגדים לדייג, אבל יש בישראל תופעה של דיג יתר, וזה מה שהיה, שהגבירה את הנושא ופשוט העלימה את המערכת האקולוגית הימית.

גיתית וייסבלום: אנחנו מאוד שמחים שהרפורמה הזאת התקבלה, היא רפורמה מאוד חשובה, וכל אמירה אחרת היא לא נכונה ושקרית, אז תודה שנתת לי הזדמנות להגיד את זה.

וליד טאהא: תודה רבה.

גיתית וייסבלום: רק משפט אחד.

גיתית וייסבלום: כולם פה מדברים על הנושא של התלמ"ת, כמה זה חשוב וכמה סכנות יש לנו בתוך הים, אבל מה קורה עם התלמ"ת?

גבי לסקי: זה מה שאני רוצה לדעת.

גיתית וייסבלום: היינו פה לפני שנה, אחרי האסון, היה פה דיון ואתה עוד לא היית.

וליד טאהא: את זה שמרנו לגבי, היא תתעסק עם זה.

גיתית וייסבלום: אוקיי, בסדר גמור.

גיתית וייסבלום: אנחנו לא רואים את הלחץ הגדול בא לידי ביטוי בשטח, לא בתקציבים אבל גם לא בחקיקה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: לפני גבי ולפני משרד האוצר, אני אפשרתי לכולם לדבר.

וליד טאהא: יש פה מישהו שקשור לגורם נוסף שירצה בדקותיים לומר מה הוא חושב?

יובל ארבל: אני אשמח להגיד מילה.

וליד טאהא: לא, אני נתתי לכם, אני אשמח לגורם נוסף.

אמיר פוסטר: אני אשמח לומר מילה אחת.

וליד טאהא: נשמח קודם לדעת מה שמך לפרוטוקול.

אמיר פוסטר: שמי אמיר פוסטר, אני המנכ"ל של איגוד הגז הטבעי.

אמיר פוסטר: נעים מאוד.

אמיר פוסטר: המנכ"ל של איגוד הגז הטבעי?

אמיר פוסטר: נעים מאוד.

אמיר פוסטר: משפט וחצי.

אמיר פוסטר: הסכנה הכי גדולה שיש לזיהום הים, זה בתעבורה הימית, אם מדברים על שפכים של נפט או זפת או דברים כאלה.

אמיר פוסטר: אני רק אתן פה סדר גודל, כשמדברים על אסדה, במקרה הכי קיצוני, הכי גדול, יכולים להיות עליה 3,000 חביות.

אמיר פוסטר: במיכל הדלק של אוניית סוחר שנכנסת לישראל או יוצאת, יש 14,000 חביות - - -

יובל ארבל: על אסדת כריש תנין יכולות להיות - - -

וליד טאהא: אדוני, אתה לא נכנס לו בדברים.

יובל ארבל: אבל הוא לא מדייק.

וליד טאהא: לא, אתה גם לא מוסמך לומר לו שהוא לא מדייק.

יובל ארבל: שהוא יענה.

וליד טאהא: תודה רבה, אדוני.

וליד טאהא: אתה מציע לאסור על אוניות להגיע עם תכולה כזאת?

אמיר פוסטר: לא, לא, חס וחלילה, חס ושלום.

וליד טאהא: אז מה אתה רוצה לומר?

אמיר פוסטר: מה שאני אומר, זה שאם מסתכלים ורוצים באמת להתגונן מפני אסון אפשרי, צריך להבין בדיוק מהם המקורות ומהם הסיכונים הגדולים, ובעולם - - -

וליד טאהא: אתה אומר שהכל בסדר עם האסדות, ושיחפשו את זה במקום אחר?

וליד טאהא: כמו תמיד, זורקים את הבעיה לגורם הבא.

אמיר פוסטר: לא, לא, תשים לב, כל האנשים שנמצאים פה מנסים לזרוק בעיות אלינו, ואני לא אומר את זה.

וליד טאהא: לא, אני התחלתי את הדיון בזה שאני מבין שכמו נושאים רבים, יש גורמים רבים שמתחרים ומתקוטטים ולא יודעים לתכלל סמכויות ביניהם, אנחנו מכירים את זה מכל תחום בחיים.

אמיר פוסטר: הייתי אומר בצורה הכי פשוטה, תשאל פה גורמי מקצוע שמתעסקים בנושא הזה.

וליד טאהא: אוקיי, תסכם.

אמיר פוסטר: הסיכון הכי גדול לים, מבחינות נפט, סטטיסטית - - -

וליד טאהא: זה האוניות והספינות.

אמיר פוסטר: זה האוניות, או מכליות, או כאלה שסתם שוטפים את בטן האונייה, זורקים לים וכל מיני כאלה.

וליד טאהא: אתה יודע, היום גם מעבירים בים צינורות שמובילים גז ממדינה למדינה.

אמיר פוסטר: אבל גז לא מזהם לך כמו נפט, גז פשוט ילך למעלה וזה לא אותו דבר.

וליד טאהא: אוקיי, טוב.

אמיר פוסטר: גז ונפט זה לא אותו דבר, מדברים על זיהום נפט.

וליד טאהא: טוב, תודה רבה לך.

וליד טאהא: אני חוזר לחה"כ גבי לסקי.

וליד טאהא: אחרי גבי, נציג משרד האוצר יענה, בעיקר על הטענות שהם לא יכולים לעבוד כי אתם פשוט לא נותנים להם כסף.

וליד טאהא: זה כל הסיפור, בזה אפשר לתמצת את הדברים של כמה גורמים שדיברו כאן, טענות על כסף, וזה אחרי חה"כ גבי לסקי.

וליד טאהא: בבקשה.

גבי לסקי: תודה רבה, כבוד היו"ר.

גבי לסקי: אחד מהדברים, בהמשך לדברים שנאמרו פה על הגז, אף אחד גם לא דיבר על קצא"א.

וליד טאהא: ייעשה פה דיון, לא? עשינו דיון כבר.

גבי לסקי: לא, אבל כחלק מהסכנות שבאמת אורבות לים ולחוף, זה בעצם מה קורה שם.

גבי לסקי: כל עוד אנחנו גם לא יודעים איך הם מתמודדים עם אסונות, אנחנו לא יודעים מה הם בכלל עומדים לעשות מבחינת ההסכמים, כן או לא, אז זה עוד משהו שאנחנו חייבים לשים על השולחן, זה אחד הסכנות הכי גדולות.

גבי לסקי: אני חייבת לומר שאני שמתי על השולחן הצעת חוק לסגירת קצא"א, ואני מתכוונת לקדם את זה, במיוחד כל עוד שהדבר הזה ממשיך להיות במחשכים, והאסון שמצפה לנו מקצא"א, כשכבר היו לנו אסונות, זה משהו שאנחנו גם צריכים לדעת.

גבי לסקי: דבר שני, לגבי חוק התלמ"ת, 14 שנה החוק הזה לא מתקדם.

גבי לסקי: זה לא יכול להיות שיש פתרון מסוים לדבר הזה, וזה לא מתקדם, ובאמת טוב שמשרד האוצר מדבר אחריי, כי חלק מהעניין קשור גם כן בתקציבים, אבל גם הערות, משרד האוצר עדיין לא מסרו את ההערות להצעת החוק.

גבי לסקי: כנ"ל, יש דברים שגם מתעכבים במשרדים אחרים.

גבי לסקי: אם אנחנו לא חושבים שצריך גוף מתכלל שייקח את הדבר הזה וימרכז אותו, ושזה יהיה משהו שמעמידים לו זמנים, שתוך חצי שנה אפשר יהיה לסיים ולהעביר כבר את החוק, עם התקציבים ועם כל הדברים, אז אנחנו פשוט קוראים לאסון להגיע ואנחנו לא נהיה מוכנים.

גבי לסקי: אנחנו צריכים, באמת, לא מהסיעות החרדיות, אבל אנחנו צריכים להגיד תודה, אני לא יודעת אם זה למזל או לאל, שעדיין לא היה אסון, כי אנחנו לא ערוכים, מדינת ישראל לא ערוכה.

מור גלבוע: להעביר את החוק במושב הזה.

וליד טאהא: אדוני - - -

גבי לסקי: כן, אני אומרת שאנחנו - - -

וליד טאהא: האגף הזה מתחיל להיות מורד.

מור גלבוע: רק מעודד.

וליד טאהא: כי בוועדה הזאת לא עושים את זה.

גבי לסקי: אז אני רוצה - - -

וליד טאהא: לא, אז אני רוצה להציע לך שאנחנו נודה לאלוהים, לא למזל.

גבי לסקי: אז אני רוצה עכשיו לשמוע ממשרד האוצר, האם מתכוונים עכשיו, בתקציב הקרוב דרך חוק ההסדרים או אני לא יודעת מה, להביא את כל התקציב הנדרש כדי לקדם את התלמ"ת.

גבי לסקי: אני רוצה לדעת מה העמדה של משרד הפנים בעניין הזה, שגם כן לא ברור מה העמדה שלהם, אני רוצה לדעת מה קורה עם משרד האנרגיה, אני רוצה תשובות לגבי זה, וגם אני רוצה לשמוע את משרד המשפטים, כי גם הם טרם העבירו את ההערות שלהם, כי אין לנו זמן.

וליד טאהא: הם אמרו את הדברים שלהם לפני שהגעת.

גיתית וייסבלום: הם עוד לא הגישו הערות.

גבי לסקי: אבל לא, אין הערות עדיין.

וליד טאהא: טוב.

גבי לסקי: זה שאמרו בוועדה זה לא פוטר אותי מדרך החקיקה, הם חייבים להעביר הערות לחקיקה, אין לנו זמן, ואני מבקשת להתכנס לתוך האירוע הזה, באמת, בגלל החשיבות.

גבי לסקי: אפשר לעשות את זה תוך שבועיים שלושה.

וליד טאהא: אוקיי, גבי.

גבי לסקי: אם באמת אנשים לוקחים את זה ברצינות, אז אפשר לסיים עם החקיקה הזאת תוך זמן קצר.

גבי לסקי: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה, חה"כ גבי לסקי.

וליד טאהא: לפני שאני נותן את זכות הדיבור לנציג משרד האוצר, אנחנו ביקשנו לדעת מהמשרד להגנת הסביבה פרטים נוספים לגבי שמונה התקנים שהם לא ידעו עליהם, כשבמשרד האוצר אמרו שנתנו לכם עבור זה תקציב.

וליד טאהא: האם לקראת שמונה התקנים ולקראת התקנים שעוד יבואו, אתם תפרסמו למועמדים?

וליד טאהא: והאם גם לחברה הערבית יהיה אולי איזשהו צ'אנס להכניס אליכם מישהו?

וליד טאהא: אני מניח שאין אצלכם אף אחד בינתיים, אני לא יודע.

וליד טאהא: האם אתם יכולים לענות?

וליד טאהא: משכורות העובדים אינן יכולות להישען על הקרן, זה מובן וברור, צריך להסדיר את הסוגייה הזו.

וליד טאהא: משרד המשפטים וכל הגורמים צריכים להבין שצריך לקדם כמובן את הצעות החוק על חוק אזורים ימיים וחוק התלמ"ת וכל מה שקשור בעניין הזה.

וליד טאהא: נציג משרד האוצר, אתם תמיד עושים בעיות.

וליד טאהא: תאמין לי, אין דיון שאני עושה שאתם לא האשמים בו, אז בוא תגיד מה אתה מתכוון לעשות כדי לעזור להם, מסכנים, עניים, לא יודעים לעשות את העבודה, הם מתריעים שאם יהיה אסון אנחנו אכלנו אותה כי אתם לא נותנים להם כסף, אז בוא תסביר את העניינים.

יגאל גוטשל: אז אני אמשיך בדברים שהתחלתי קודם.

יגאל גוטשל: זה נושא שגם עלה בוועדת המנכ"לים, הנושא של התקציב המזומן.

יגאל גוטשל: כיום, הקרן מסיימת כל שנה בעודף של כ-100 מיליון שקלים.

יגאל גוטשל: יש הבנה שהקרן, כיום, ההכנסות שלה נמוכות מההוצאות שלה, כלומר, יש גירעון שנתי.

יגאל גוטשל: עם זאת, ולמרות שזאת אמירה שנאמרת כבר במשך מספר שנים, אנחנו עדיין רואים עודפים ויתרות גבוהות בקרן.

יגאל גוטשל: האמירה שסוכמה, שהיא גם מעוגנת במסכנות ועדת המנכ"לים, היא שברגע שיתרות הקרן ירדו מ-30 מיליון שקלים, למה 30 מיליון שקלים?

יגאל גוטשל: זה 15 מיליון שקלים כמין קופה לאירוע חירום ו-15 מיליון שקלים שמשקפים את הגירעון, ברגע שזה ירד מתחת לזה, אנחנו נתכנס לדיון ולקביעת מנגנון איך לגשר באופן תקציבי על הנושא הזה.

יגאל גוטשל: עוד שאלה שרצית שאני אתייחס אליה שלא התייחסתי אליה?

וליד טאהא: אתה פשוט מציע להעביר כסף מהקרן לטובת היחידה?

יגאל גוטשל: לא, היחידה הימית ממומנת על ידי הקרן למניעת זיהום ים, זאת המטרה של הקרן.

וליד טאהא: כן, אבל הם עדיין טוענים שזה לא מספיק.

יגאל גוטשל: אני חושב שהמספרים מדברים בעד עצמם, זה שבכל שנה הקרן מסיימת בעודף של כ-100 מיליון שקלים, זה משקף את זה שכרגע, בנקודת הזמן הזה, אין איזשהו - - -

וליד טאהא: אז אתה אומר שבתקציב הבא אתם תכניסו גם את ההמלצות של ועדת המנכ"לים על הוספת 20 תקנים?

יגאל גוטשל: התחלנו דיוני תקציב עם המשרד להגנת הסביבה, זה אחד מהנושאים שהועלו על ידם, וזה בהחלט ייכנס בדיונים.

גבי לסקי: ומה עם ההערות לחוק התלמ"ת?

יגאל גוטשל: אז יש לנו פגישה, אני חושב שבשבוע הבא או בעוד שבועיים, עם המשרד להגנת הסביבה, ואנחנו נדון בנושא הזה, בין היתר.

וליד טאהא: תודה רבה, יש לך מה לענות על הדברים האלה?

רני עמיר: כן, אדוני היו"ר.

וליד טאהא: במשפט, כן?

רני עמיר: יש לי כמה משפטים.

וליד טאהא: תעשה את זה מהר, סיימנו את הדיון.

רני עמיר: ראשית, לעניין התקציב.

רני עמיר: אנחנו הגשנו לוועדה הזו את הדו"ח לשנת 2021.

וליד טאהא: איזו ועדה זו?

רני עמיר: הוועדה להגנת הסביבה.

וליד טאהא: אוקיי.

רני עמיר: אני ממליץ לאדוני לקיים דיון שלם רק על זה, זה שווה.

וליד טאהא: אוקיי.

רני עמיר: ואז נבוא וניתן מענה לטענות של משרד האוצר, אבל השורה התחתונה היא שחסרים 98 מיליון שקלים כדי לממש את המלצות ועדת המנכ"לים, וחסרים 14 מיליון שקלים כל שנה כדי שהקרן תוכל להסדיר - - -

וליד טאהא: ואת שמונה התקנים מצאתם?

רני עמיר: התקנים זה סיפור מאוד מעניין.

רני עמיר: מ-2016 ועד היום נגרעו למשרד להגנת הסביבה 60 תקנים.

רני עמיר: ב-2022 החזירו להם 30 תקנים.

רני עמיר: קודם כל, זה עדיין חוסר מוחלט.

יגאל גוטשל: רגע, כשאומרים שנגרעו למשרד להגנת הסביבה תקנים, זה נשמע כאילו משרד האוצר בא ולקח מהמשרד להגנת הסביבה תקנים באופן כזה - - -

רני עמיר: לא, אדוני היו"ר, אני מקריא את הנתונים שיש - - -

יגאל גוטשל: יש החלטות ממשלה על קיצוצים שמחייבות את כלל משרדי הממשלה, וגם המשרד להגנת הסביבה מחויב לקצץ את התקנים בהתאם להחלטת הממשלה.

יגאל גוטשל: זו לא איזושהי מלחמה של גורמי מקצוע במשרד האוצר לקחת תקנים מהמשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: אוקיי.

רני עמיר: אדוני היו"ר, הנקודה שצריך להוסיף פה, היא שאולי התווספו 30 תקנים ב-2022 למשרד להגנת הסביבה, אבל זה בא כדי לכסות איזשהו גירעון תפעולי שוטף של כלל המשרד, ולעניין התקנים התוספתיים הייעודיים של המשרד ושל היחידה הימית, זה לא התקבל.

וליד טאהא: אוקיי, הנה הדגשת, טוב.

אלון טל: אדוני היו"ר, רק אמירה אחת.

אלון טל: מבזק חדשות, תפתח עכשיו N12, את אתר החדשות, תראה שחופי תל אביב סגורים בגלל הזיהום.

אלון טל: זה כאילו שאתה במאי ושמת את ההקשר הדרמטי ברקע, אדוני היו"ר.

וליד טאהא: ואז אין מה לבוא בטענות לאף אחד, כי הם לא נתנו כסף, והם טוענים שאין להם כסף, אז בסדר.

אלון טל: ברוח הדברים של חה"כ לסקי, אני חושב שאנחנו צריכים באמת לשים לדבר הזה סוף.

אלון טל: 14 שנה זה מוגזם, בואו נציב זמן, אולי בסיכום שלך, כדי שאותן הערות - - -

וליד טאהא: אבל נשים לזה סוף בחקיקה או באמת בסיפורים - - -

רני עמיר: גם וגם.

וליד טאהא: בסיפורים של הגורמים - - -

אלון טל: הערות של משרד המשפטים לחוק, הערות של משרד החקלאות, יש את כל המשרדים שלא מעבירים את ההערות, ולכן אנחנו שמענו מהייעוץ המשפטי של המשרד שזה מתעכב.

וליד טאהא: של המנכ"לים?

לירון אדלר מינקה: לא המנכ"לים, יש כאן שני חוקים שדיברו עליהם.

לירון אדלר מינקה: חוק האזורים הימיים זה משהו יותר גדול, וזה בסדר, אבל חוק התלמ"ת, שזה הדבר המיידי, תוכנית למוכנות לאירועי זיהום ים, זה תזכיר שכבר 14 שנים מתגלגל.

לירון אדלר מינקה: עכשיו הוא הופץ, כבר לפני שנה או לפני כמה חודשים, ואני חושבת שאנחנו צריכים לשמוע מהמשרד להגנת הסביבה מה הצפי ואיך מביאים אותו הכי מהר לקריאה ראשונה לפחות, כי באמת, זה מתגלגל בלי סוף ואנחנו רואים עוד אירוע ועוד אירוע וזה לא מתקדם.

לירון אדלר מינקה: איפה הבעיות ומתי אתם יכולים לדווח לוועדה לפחות?

וליד טאהא: בדיוק, אז את התשובות תתנו לוועדה.

וליד טאהא: אנחנו נבחן האם נקיים דיון על זה.

וליד טאהא: בכל מקרה אנחנו נעקוב אחרי זה, ונשמח לכל דיווח של הגורמים הרלוונטיים לעניין, בעיקר של המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: בינתיים, אני רוצה להודות לכל אלה שהגיעו.

וליד טאהא: תודה רבה, הישיבה נעולה.