ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 43, 2022-06-14 11:00

יוליה מלינובסקי: שלום לכולכם.

יוליה מלינובסקי: אני פותחת את דיון הוועדה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נעסוק היום בתחום התעסוקה במגזר החרדי בשוק התעסוקה בארץ.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה כבר להגיד שאני רוצה לקחת את הדיון לכיוון אחר.

יוליה מלינובסקי: תיכף אנחנו נראה את תמונת המצב וביקשתי מהממ"מ להכין לנו דוח, נציגת הממ"מ מרב פה, אנחנו נראה מספרים, אנחנו נראה תמונת מצב.

יוליה מלינובסקי: אני כבר יכולה מה שנקרא לתת ספוילר קטן, שהתמונה היא מדאיגה.

יוליה מלינובסקי: אני לא באה להאשים אף אחד, האנשים הם בסופו של דבר קורבן, המטרה של הדיון זה למצוא פתרונות יצירתיים ולראות איפה שורש הבעיות.

יוליה מלינובסקי: בסוף גם במגזר החרדי יש אנשים, במיוחד גברים, שכן מעוניינים לצאת לשוק התעסוקה, אבל יש קושי, גם בהכוונה וגם בקודים תרבותיים.

יוליה מלינובסקי: המטרה של הדיון היא להבין איפה הבעיות, איפה הקושי התרבותי חברתי, איך אנחנו כמדינה יכולים לסייע ולהסיר את החסמים האלה ומה גובר על מה, האם הרצון שלנו לשילוב של החברה החרדית בשוק התעסוקה גובר על איזה שהם ויתורים בתחומים אחרים, כמו ערך השוויון, או קוד לבוש או דברים אחרים, ומה על כולנו לעשות כדי לסייע ולאפשר את זה.

יוליה מלינובסקי: בסוף, אני אגיד את זה בצורה מאוד ברורה, זה גם אינטרס שלנו כמדינה, זה גם אינטרס של אותם אנשים, אני לא מכירה דרך אחרת להרוויח כסף, כסף לא נופל מהשמים, עם כל הכבוד הדרך היחידה זה לעבוד ולהביא פרנסה הביתה, אבל בסוף זה אינטרס משותף שלנו.

יוליה מלינובסקי: כפי שאני פעם הסברתי לילדים שלי, אמרתי: תראו, אנחנו משפחה, אבא ואמא, אתם שניכם, אנחנו מסוגלים לתת לכם רמה מסוימת של רמת חיים, תארו לעצמכם שיהיה פה חמישה, אתם תוכלו לקבל אותה רמה?

יוליה מלינובסקי: אולי נתאמץ, נעשה שמיניות באוויר, אבל אם זה כבר שבעה או עשרה, ברור שלא.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת העתיד החברתי של כולנו כחברה, חילוניים, חרדים, מסורתיים ביחד תלויים בכך שכולנו נשתתף בשוק העבודה, כולנו נרוויח כסף, כולנו נשלם מסים.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו, ותיכף נראה את המספרים, נישאר במגמות שקיימות עכשיו מאוד בקרוב אנחנו כולנו נרגיש את הירידה ביכולת שלנו לספק רווחה, לספק שירותים חברתיים, לספק שירותי חינוך וכן הלאה וכן הלאה.

יוליה מלינובסקי: כי בסוף תקציב המדינה, תתייחסו לזה כמו תקציב בית של משפחה, זה המצב, אם אנחנו לא נגדיל את התקציב הזה, כמה שיותר אנשים לא ייתנו את היד שם, בסוף כולנו נקבל פחות.

יוליה מלינובסקי: אני ציפיתי לראות היום פה בוועדה חברי כנסת מהמפלגות החרדיות כי זה קהל היעד שלהם, זה הציבור שלהם, זה הבוחרים שלהם, אבל משום מה הם לא פה, כי הם יודעים לדבר גבוהה גבוהה, לדבר על השכבות החלשות ועל המצוקות, אבל כאשר מגיעים לפתרונות הם כרגיל בורחים.

יוליה מלינובסקי: כנראה שאין להם אינטרס באמת לקדם את החברה החרדית קדימה לדברים חדשים, אלא הם מעדיפים שזה יישאר כפי שזה, כי זה משרת את האינטרסים.

יוליה מלינובסקי: אגב, זה קרה גם כן בדיוני מירון.

יוליה מלינובסקי: כולנו זוכרים את אסון מירון, גם שם הם פשוט החרימו את הדיון.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נחפש היום ביחד איתכם, ואני מאוד שמחה לראות פה שיש גם נציגות בעמדות קבלת החלטות גם לציבור החרדי כי לריקוד הזה צריכים להיות שני צדדים, אחרת זה פשוט חבל, כי מן הסתם יש שוני, יש הבדלים, והחובה שלנו זה להתאים ולמצוא מה ניתן לעשות כדי שהכניסה לשוק התעסוקה לחברה החרדית תהיה יותר נוחה, יותר רכה, יותר מתאימה.

יוליה מלינובסקי: אני משתמשת במילה התאמה, וזה הדגש.

יוליה מלינובסקי: אני לא רוצה לכפות על אף אחד שום דבר, אבל אני רוצה שאנחנו נחשוב ביחד עם המעסיקים, עם משרדי הממשלה מה ניתן לעשות כדי להתאים את מקומות העבודה לקודים התרבותיים ולקודים החברתיים של המגזר החרדי.

יוליה מלינובסקי: אלה היו דברי הפתיחה.

יוליה מלינובסקי: בהתחלה, בבקשה, הממ"מ.

יוליה מלינובסקי: מרב, תציגי את הדוח שאת הכנת ומשם נתקדם.

יוליה מלינובסקי: בבקשה, מרב.

מרב פלג-גבאי: בוקר טוב.

מרב פלג-גבאי: אני אציג את המסמך שהוגש לוועדה.

מרב פלג-גבאי: תעסוקת חרדים נדונה הרבה פעמים כבר ופורסמו הרבה פרסומים בעניין הזה.

מרב פלג-גבאי: אנחנו ריכזנו נתונים מהמקורות השונים, הכי עדכניים שיכולנו למצוא.

מרב פלג-גבאי: כרגע אני אתן סקירה קצרה על נתונים מרכזיים ואז אני אתמקד בחסמים המרכזיים שעלו מהמקורות ובסוף אני גם אציג כמה שאלות שעלו מהמידע.

מרב פלג-גבאי: נתחיל בזה שבערך 8% מהאוכלוסייה בגיל העבודה הם חרדים.

מרב פלג-גבאי: לפי התחזיות לשנת 2065 זה כבר יעבור את רבע מהאוכלוסייה.

מרב פלג-גבאי: אחרי תקופת עלייה מתמדת בשיעור התעסוקה בקרב חרדים, בין 2003 ל-2015, הגידול מאז נמשך בקרב הנשים, אבל בקרב הגברים הוא נעצר.

מרב פלג-גבאי: שיעור התעסוקה בקרב הנשים כיום הוא 81% שזה כבר עומד ביעדי התעסוקה שקבעה הממשלה לשנת 2030.

מרב פלג-גבאי: לעומת זאת בקרב הגברים שיעור התעסוקה הוא בערך חצי, נמוך מיעד התעסוקה של 65% או 70% בתלות בגיל הפטור מגיוס.

מרב פלג-גבאי: מבחינת היקף משרה, פלוס מינוס שליש מהחרדים עובדים במשרה מלאה.

יוליה מלינובסקי: זה מסביר לנו את פערי השכר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת יש גם היבט שיש פערי שכר עצומים, זה לתשומת ליבכם.

יוליה מלינובסקי: יש את הבעיה עם אחוז משרה, אבל גם שם יש בעיה כי אני הגעתי פה לתובנה שנשים חרדיות עם השכלה אקדמית מרוויחות פחות מהמקבילה שלהן שהן לא חרדיות.

יוליה מלינובסקי: אז פה אתם, משרדי הממשלה שוויון הזדמנויות, צריך לתת על זה את הדעת.

מרב פלג-גבאי: כן.

מרב פלג-גבאי: אז הגענו לנושא השכר.

מרב פלג-גבאי: לפי נתוני למ"ס שאתם רואים אפשר להגיד שהכנסת הגברים החרדים קטנה בלפחות 40% מגברים יהודים לא חרדים, הנשים החרדיות ב-30% ומעלה מהיהודיות הלא חרדיות.

מרב פלג-גבאי: גם בשכר ממוצע לשעה, גם השכר של החרדים נמוך מזה של היהודים הלא חרדים.

יוליה מלינובסקי: זה נתון מהותי מאוד, כי אם אנחנו מדברים על היקף משרה, אבל פה מדובר על השכר לשעה, זה גם כן הסיפור, יכול להיות שבן אדם יכול לעבוד פחות שעות, אבל שהשכר יהיה לפחות אותו שכר.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת את התופעה הזאת גם בחברות הייטק, גם במקומות אחרים, סוג של ניצול כי אין לאן ללכת ואין מה לעשות.

יוליה מלינובסקי: אז שימו לב לנתון הזה, שיש גם הבדל בשכר לשעה.

מרב פלג-גבאי: אני רוצה להגיד ששכר מושפע כמובן ממכלול שלם של גורמים, יכול להיות שיש גם ניצול, אבל השכר מושפע גם מהיקף המשרה, גם מענף התעסוקה, גם מההשכלה.

מרב פלג-גבאי: יש מכלול גורמים שמשפיעים.

מרב פלג-גבאי: כנתון רקע אני אגיד שמבחינת השכלה 10% מהלא אקדמאים ו-3.7% מהאקדמאים בגיל העבודה הם חרדים.

מרב פלג-גבאי: לענפים אני לא אכנס עכשיו, במסמך יש פירוט של ענפים שבהם יש ייצוג גבוה או ייצוג יתר בהשוואה לשיעור של החרדים בכוח העבודה.

מרב פלג-גבאי: אני כרגע מתמקדת, לבקשת הוועדה, בענף ההייטק.

מרב פלג-גבאי: אפשר לומר שהיו כמה שנים של גידול מתמיד בשיעור המועסקים החרדים בהייטק, אבל בעיקר בקרב הנשים, הגברים נשארו די יציבים מבחינת שיעור התעסוקה בהייטק.

יוליה מלינובסקי: מספר נמוך.

מרב פלג-גבאי: כן.

מרב פלג-גבאי: לפי נתוני זרוע העבודה ל-2019 הם היו 5.5% מהמועסקים בגיל 25 עד 35, לפי רשות החדשנות בשנת 21' היו 3% מכלל המועסקים בענף ובהתייחסות למגדרים, אז ב-2019 הועסקו בערך 3,000 גברים חרדים שהם כמעט 4% מהגברים החרדים המועסקים ו-1% מהמועסקים בהייטק.

מרב פלג-גבאי: הנשים החרדיות היו 1.5% מהמועסקים בענף.

מרב פלג-גבאי: אין לנו מידע מלא על נושא השכר בהייטק, רק כן עלה מאחד המקורות שפערי השכר בין גברים חרדים ליהודים לא חרדים בענף גדלו במשך השנים.

מרב פלג-גבאי: על רקע כל הנתונים האלה בשנת 2018 הוקמה ועדה לקידום תחום התעסוקה לקראת שנת 2030 שעסקה גם בחרדים.

מרב פלג-גבאי: על רקע קצב הגידול של החברה החרדית ושיעורי העוני הגבוהים בקרבה, יחסית, הוועדה הגדירה את האצת שילוב החרדים בתור יעד קריטי למדינה.

מרב פלג-גבאי: הוועדה גם קבעה יעדי תעסוקה, שהזכרתי קודם, וגם יעדי שכר, שאני כרגע לא מזכירה, והיעדים האלה אומצו בהחלטת ממשלה מאוגוסט 2021.

מרב פלג-גבאי: הוועדה גם הציגה חסמים מרכזיים לפי מגדר ונתנה המלצות.

מרב פלג-גבאי: אני אתמקד עכשיו בחסמים שעלו מדוח הוועדה וגם ממקורות נוספים שהסתמכנו עליהם.

מרב פלג-גבאי: חסמים שמשותפים לגברים ונשים כאחד, נתחיל בזה שלמעסיקים אין בהכרח כלים מותאמים כדי למיין מועמדים חרדים למשרות.

מרב פלג-גבאי: יש גם רתיעה של המעסיקים שחוששים מזה שהם יצטרכו לעשות התאמות מסובכות לקליטת עובדים חרדים, מטבח כשר וקוד לבוש וכיוצא באלה.

מרב פלג-גבאי: יש את העניין של נגישות תחבורתית שהיא יותר מוגבלת בגלל ההסתמכות במידה רבה על תחבורה ציבורית.

מרב פלג-גבאי: אם חשבנו בעקבות הקורונה שעבודה מרחוק, שזה אחת התוצאות של מגפת הקורונה, שמאוד האיצה את העבודה מרחוק, בעבודה מרחוק לכאורה יש מענה לחלק ניכר מהחסמים התעסוקתיים של החברה החרדית, אבל יש בעיה אחת, שזה יעיל בעיקר למי שיש לו נגישות גבוהה למחשב ואינטרנט וזה לא בדיוק המצב בחברה החרדית.

מרב פלג-גבאי: מבחינת חסמים שהם יותר מאפיינים גברים חרדים, אז שוב ושוב עולה העניין של חוסר במיומנויות יסוד, בעיקר אנגלית ומתמטיקה.

מרב פלג-גבאי: יש את התניות הפטור מגיוס, שהן חלות עד גיל 24 כיום, בתחומי עבודה ולימודים לא תורניים.

מרב פלג-גבאי: ועדת 2030 גם הצביעה על השילוב בין כניסה מאוחרת לשוק העבודה יחד עם חוסר הכשרה מתאימה ויחד עם הפתרון של התמיכות בתור שילוב שהוא מהווה כשלעצמו תמריץ שלילי ליציאה לעבודה.

מרב פלג-גבאי: יש את הקשיים התרבותיים והחברתיים, למשל תפיסה יותר רווחת על עבודה כצורך לפרנסה ופחות כהזדמנות להתפתחות אישית, וזה משליך על הנכונות לעשות מהלכים יותר נועזים, או לקחת מחויבויות יותר גדולות.

מרב פלג-גבאי: בענף ההייטק באופן ספציפי יש לנו ריאיונות עם מעסיקים שחשפו קשיים, הם במיוחד הדגישו בתחום השליטה באנגלית, בתחום דפוסי עבודה, יותר קושי בהסתגלות לדפוסי עבודה שמאפיינים הייטק.

מרב פלג-גבאי: שוב, העניין של נכונות יותר נמוכה להשקעה בגלל תפיסת העבודה בעיקר כצורך פרנסה.

מרב פלג-גבאי: מבחינת הנשים, יש לנו כמובן את האילוצים של בית ומשפחה, במיוחד משפחות גדולות שלפעמים צריכים לבוא באיזון מול אילוצי העבודה, מחסור ברקע לימודי, שוב חסמים חברתיים ותרבותיים, למשל נשים שנרתעות מהכשרה בחברה מעורבת, או הרבה נשים שמעדיפות יציבות וזה משליך על הנכונות לקחת סיכון או להתקדם, או ללכת למקום אחר.

מרב פלג-גבאי: וגם הרבה פעמים העדפה של סביבת עבודה חרדית, שזה מצמצם את האפשרויות.

יוליה מלינובסקי: ומפה אני מבקשת התייחסות בהמשך כי אני שמעתי הרבה מאוד סיפורים שאם אפילו עושים את זה, סביבה חרדית, מנצלים את זה בשכר, זאת אומרת יש פערי שכר, כי המעסיקים סוג של משלמים פחות.

יוליה מלינובסקי: גם שמעתי על זה בהייטק וגם במקומות אחרים.

יוליה מלינובסקי: תתייחסו לזה, איך אנחנו יכולים למנוע פה את האפליה שהיא מאוד מאוד לא טובה.

מרב פלג-גבאי: נקודה אחרונה זה המגוון המצומצם יחסית של תחומי לימוד ומיעוט לימודים אקדמיים שזה, שוב, מגביל הזדמנויות, מגביל ניידות בין ענפים.

מרב פלג-גבאי: בנושא תכניות סיוע ממשלתיות פנינו לזרוע העבודה שאמונה על טיפול בנושא.

מרב פלג-גבאי: יש כמה מסלולים פעילים של זרוע העבודה, זה מפורט במסמך, אני כרגע לא אתמקד בזה, אני רק אגיד שלא קיבלנו מידע על היקף המשתתפים החרדים בכל התכניות ועל האפקטיביות של התכניות השונות.

יוליה מלינובסקי: נמצאת פה ממשרד הכלכלה יוליה איתן, אני חושבת שבשאלות האלה את תפרטי, מה האפקטיביות ומה כמות המשתתפים במסלולים.

מרב פלג-גבאי: לסיום אני מציגה כמה שאלות שעלו מתוך העבודה על המסמך ומתוך המידע שהובא במסמך.

מרב פלג-גבאי: דיברנו על הנושא של חוסר במיומנויות יסוד, אז אם ככה מה הדרך לסייע בזה ומי אמור לטפל בנושא ומול מי בצד החרדי.

מרב פלג-גבאי: דיברנו על קשיים של יציאה לעבודה והיקף משרה, קשיים שמאלצים במיוחד נשים, והשאלה היא, שוב, איך אפשר לסייע גם ליציאה וגם להגדלת היקף המשרה ומי הגורם שצריך לתכלל את זה.

מרב פלג-גבאי: כיוון שמדובר על שילוב בין חילוניים לחרדים זה מצריך איזה שהיא קבלה ורצון טוב מצד כל הצדדים, וגם מצד המעסיקים, והשאלה איך אפשר לקדם תרבות ארגונית, זה כבר עניין של תרבות ארגונית, שהיא סובלנית ומכילה, והאם המדינה ואיך המדינה יכולה להשתלב בנושא הזה.

מרב פלג-גבאי: בהמשך למה שאמרתי על זה שלא קיבלנו מידע על התשואות של ההכשרות ועל היעילות שלהן והתרשמנו שעדיין לא נצבר מספיק ידע בעניין, אז איך אפשר להגביר את התיאום בין הגופים שעוסקים בזה ואיך לייעל את ההשקעה בהכשרות, בעיקר על בסיס מדידה של התשואות ובדיקת הרלוונטיות לשוק העבודה, בדיקה מתמדת.

מרב פלג-גבאי: נקודה אחרונה, הזכרתי שהנושא הזה כבר נדון הרבה פעמים וניתנו המלצות, המלצות חוזרות בפורומים שונים, השאלה אם הן נבחנו לאורך השנים האלה והאם גם החרדים היו שותפים לתכנון המדיניות.

מוסי רז: האם נבדק, פה או כל גוף אחר שנמצא פה, אני רוצה לשאול לגבי שני דברים האם נבדקו, האחד, קשר בין סבסוד מעונות לבין יציאה לעבודה, בעיקר של נשים.

מוסי רז: הדבר השני, שיותר קשה לבדוק, אבל בטוח שיש קשר, רק השאלה אם יש איזה שהיא בדיקה, הקשר בין הגיוס לצבא שקורה או לא קורה.

יוליה מלינובסקי: אתה פספסת, דיברנו על זה.

יוליה מלינובסקי: שהסיפור של גיל הפטור זה הגורם המרכזי פה.

מוסי רז: שמה?

מוסי רז: שהורדת הגיל הכניסה עוד צעירים למעגל?

יוליה מלינובסקי: צריך להוריד את גיל הפטור כדי לאפשר לגברים החרדים הצעירים לצאת ולהשתלב יותר בשוק העבודה.

יוליה מלינובסקי: זה לפחות מה שכרגע שמענו.

מוסי רז: אבל יש מחקר על זה מתועד, שהורדת הגיל הכניסה אנשים לשוק העבודה, באיזה שכר, או שזו מחשבה?

מוסי רז: כי גם אני יודע לחשוב את זה בעצמי, אני שואל אם זה נבדק.

מרב פלג-גבאי: אני אתחיל עם השאלה הראשונה שלך לגבי מעונות.

מרב פלג-גבאי: זה עלה, יכול להיות שאפילו בוועדה של לקראת 2030, זה עלה בתור המלצה.

מרב פלג-גבאי: אני לא אגיד לך שראיתי באיזה שהוא מקום מחקר מסודר, יכול להיות שיש, אבל אנחנו התמקדנו ממש במידע עדכני.

מרב פלג-גבאי: במידע העדכני הזה לא היה מחקר על זה, אבל כן הייתה המלצה להתייחס לעניין הזה של מעונות ליום ארוך, שאין מספיק התייחסות לעניין הזה, אין מספיק פתרונות לילדים קטנים באמת בחברה הזאת וצריך לחשוב גם על זה.

יוליה מלינובסקי: אני אגלה לך סוד, בשום מקום אין פתרונות.

מרב פלג-גבאי: יכול להיות.

יוליה מלינובסקי: אני כל חיי שילמתי גם גן, אחר כך צהרון ועוד בייביסיטר.

קריאה: גברתי היושבת ראש, נמצא פה נציג ממשרד ראש הממשלה שחקר את הנושא ויש על זה תוצאה.

יוליה מלינובסקי: בסדר, אנחנו רק התחלנו, הכול בסדר.

מוסי רז: היא עוד לא סיימה לענות לי.

מוסי רז: לגבי גיל הפטור, גם לא נעשה מחקר?

מוסי רז: כאן לא נעשה מחקר, אבל כל אחד מבין שאם יהיו יותר מעונות יותר בזול ויותר שעות ייצאו יותר לעבוד.

מוסי רז: זה בעצם מה שאת אומרת, אבל לא נעשה מחקר.

יוליה מלינובסקי: זה בהמלצות של דוח 2030.

יוליה מלינובסקי: יש לנו פה מישהו שאחר כך יתייחס לזה.

יוליה מלינובסקי: שב על יד השולחן, תפוס מקום.

יוליה מלינובסקי: אין ח"כים, הח"כים מחרימים.

יוליה מלינובסקי: אלה שהיו צריכים להיות פה הם דווקא מחרימים.

מרב פלג-גבאי: לגבי גיל הפטור, שוב, אנחנו התייחסנו למקורות הכי עדכניים וחדשים, במקורות האלה לא ראינו התייחסות כזאת.

מרב פלג-גבאי: זה אולי מתקשר לנקודה האחרונה שהעליתי בשאלות לדיון, שזה דברים שכבר חזרו עליהם בהרבה פורומים והשאלה שלנו אם באמת באיזה שהוא שלב עצרו לבחון אותם עוד פעם, האם זה נדון מול החרדים.

מוסי רז: זה מה ששאלתי, האם זה נבחן.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שתיכף נשמע את התשובות, אבל אני רוצה בבקשה, ברשותך, הנתון שאת אמרת שאת רואה במספרים שיש ירידה באחוז התעסוקה של גברים חרדים, או אם זה לא ירידה אז זה סטגנציה, זה לא זז.

מרב פלג-גבאי: כן.

יוליה מלינובסקי: זה מה שאתם רואים בנתונים?

מרב פלג-גבאי: נכון, זה נעצר.

יוליה מלינובסקי: אפילו ירידה מסוימת.

מרב פלג-גבאי: נכון.

מרב פלג-גבאי: מ-2015 אפשר להגיד שיש עצירה ואפילו טיפה ירידה.

מוסי רז: שאיך היא מוסברת?

מרב פלג-גבאי: בדוחות שאנחנו התבססנו עליהם זה מוסבר בזה שעד 2015 גם פותחו תשתיות תעסוקה וגם צומצמו או שונו מסגרות התמיכה בתלמידי כוללים.

מרב פלג-גבאי: אחרי 2015 הוגדלו התמיכות וזה השפיע, בין היתר, וגם זה שגיל הפטור לא ירד.

מוסי רז: גיל הפטור צריך לרדת -18 ואז –

יוליה מלינובסקי: אנחנו תיכף נשמע את משרדי הממשלה, את כל אנשי האקדמיה החכמים, אבל אני הזמנתי וביקשתי והבחור הגיע, ואני מאוד מברכת אותך, נריה.

יוליה מלינובסקי: הנה הבאתי לכם דוגמה חיה, בחור חרדי, שהוא יספר לנו, קח את המיקרופון, מה הקושי, איפה הבעיות, מה אתה חווה, מי עוזר, מי לא עוזר, איפה אתה נמצא, ואולי מזה אתם, משרדי הממשלה והגורמים האחרים, תלמדו משהו ויגיעו פתרונות.

יוליה מלינובסקי: בבקשה.

ראובן נריה שבזי: אני אציג את עצמי, נריה שבזי, בן 23, אני אבא לילדה, אני גר בביתר עילית, בעיר חרדית.

ראובן נריה שבזי: אני אתייחס לכמה נקודות שמהוות לי בעיה בעולם התעסוקה החיצוני.

ראובן נריה שבזי: דבר ראשון, אין לי ליווי בכלל בחוץ, בכלל, לא אקדמאי ולא תעסוקתי.

ראובן נריה שבזי: אני כיום גם משרת בצבא וגם מעבר לזה, אני עובד בעבודות, סתם עבודות מזדמנות כדי לנסות לפרנס כמה שיותר את המשפחה.

יוליה מלינובסקי: איזה עבודות אתה עובד?

ראובן נריה שבזי: פיצוציות ודברים כאלה.

ראובן נריה שבזי: אני מרגיש שיש פער מאוד גדול בין החברה הישראלית לחרדים.

ראובן נריה שבזי: התעסוקה בחוץ פחות מקבלת אותנו, יכול להיות מכמה סיבות, אין לי בגרויות, אני ספציפית, להרבה חרדים אני חושב שאין בגרות, זה דבר שמוריד מאוד בעולם החיצוני.

ראובן נריה שבזי: אני הייתי כמה פעמים בראיונות עבודה, כמה דברים שהורידו אותי זה אם יש ילדים, קוד לבוש, אם מפריע לי צניעות ודברים כאלה, אם מפריע לי לעבוד עם נשים, מעורב.

יוליה מלינובסקי: וזה מפריע לך?

ראובן נריה שבזי: אני ספציפית לא מפריע לי.

יוליה מלינובסקי: המעסיקים חששו?

ראובן נריה שבזי: המעסיקים חוששים שזה מפריע ומורידים אותך פשוט בגלל סיבות כאלה ואחרות.

שלמה אייזיק: כל מיני סטריאוטיפים.

יוליה מלינובסקי: אבל יש לנו פריסה שלמה של מרכזי תעסוקה שמלווים, שעוזרים, שאפשר לפנות והם ייתנו לך סיוע.

ראובן נריה שבזי: יכול להיות שיש, אבל אני לא נתקל.

ראובן נריה שבזי: אני מחפש הרבה, הצעתי את עצמי בכל מיני כאלה שמגישים במייל או דברים כאלה, לא חזרו אליי.

ראובן נריה שבזי: אני מצפה ממקום שאם יש דבר כזה בעולם החרדי, או ליווי לחרדים, אז שייפנו אלינו.

ראובן נריה שבזי: אין לי ליווי.

ראובן נריה שבזי: אני היום נמצא בחוץ, אני נמצא בצבא, אני משרת יומיות אז אני יכול בין לבין להכניס, אין לי ליווי.

ראובן נריה שבזי: אני לא מרגיש שיש אנשים שאני יכול לפנות אליהם.

קריאה: אתה עושה מהלכים אקטיביים?

יוליה מלינובסקי: רגע, אדוני, אל תפריע לו.

ראובן נריה שבזי: אני עושה הכול, הגשתי המון המון, ניסיתי לעשות הכול כדי ל - - -

יוליה מלינובסקי: ומה אתה רוצה לעשות כשתהיה גדול?

יוליה מלינובסקי: מה החלום שלך בחיים?

יוליה מלינובסקי: מה אתה רוצה מבחינת מקצוע להיות?

ראובן נריה שבזי: בעיקרון זה הנדסת תוכנה, דברים כאלה, הייטק.

יוליה מלינובסקי: אבל אתה יודע, הכסף, אפשר לעבוד בכל מקום ורק להביא כסף הביתה.

ראובן נריה שבזי: זה מה שאני עושה כיום.

ראובן נריה שבזי: היום אני לא עושה את זה כי אני רוצה, אני עושה את זה כי אני צריך.

יוליה מלינובסקי: קודם כל כל-הכבוד.

ראובן נריה שבזי: אבל בסופו של דבר חסר מאוד ליווי.

יוליה מלינובסקי: ובצבא אתה לא מקבל איזה שהיא הכוונה מקצועית?

ראובן נריה שבזי: כרגע לא.

ראובן נריה שבזי: יש לי הרבה חברים שהם משרתים איתי, חלקם השתחררו וציפו שאחרי הצבא מישהו ילווה אותם.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא הזמנו מישהו מהצבא?

יוליה מלינובסקי: תעשי להם שאילתה בנושא של שירות חרדים.

יוליה מלינובסקי: אם כבר חבר'ה חרדים משרתים בצה"ל, למה לא מנצלים את הזמן הזה לקורסים מקצועיים, לרכישת מקצוע כדי לתת להם כלים בעתיד.

יוליה מלינובסקי: זה מה שצריך לפנות לצבא.

ראובן נריה שבזי: זה קיים, אבל זה - - -

יוליה מלינובסקי: אבל אם זה קיים למה אתה לא קיבלת שם סיוע?

ראובן נריה שבזי: כי יש בזה הרבה בעיות, זה לא כזה פשוט כמו שזה נראה.

ראובן נריה שבזי: אמנם מבטיחים לך, אבל בפועל מנסים כמה שפחות שתיכנס לזה.

ראובן נריה שבזי: יש כל מיני תירוצים, לא נפתחה כיתה של לימודים, דברים כאלה, בפועל הרבה לא מקבלים את מה שהבטיחו להם ואז מה שקורה, אתה צריך לצאת החוצה ואתה מחפש שמישהו ידאג לך.

יוליה מלינובסקי: עם כמה חבר'ה אתה משרת?

יוליה מלינובסקי: כמה יש עוד כמוך שם, שאתה מכיר, שגם באותה מצוקה?

ראובן נריה שבזי: לאחרונה יש לי באזור חמישה-שישה חבר'ה שהשתחררו ממש עכשיו וכולם נזרקו פשוט לאזרחות.

ראובן נריה שבזי: הם עד היום, חלקם מנסים לדאוג לעצמם, בלימודים שהם מממנים מעצמם, הם סומכים על המענק שהם מקבלים מצה"ל, מענק שחרור, אבל בגדול לא ראיתי שליוו אחד מהם.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אתה עכשיו חופשי, אין לך למי לפנות, אף אחד לא מסייע לך, אתה לא יודע מה לעשות עם עצמך.

ראובן נריה שבזי: כן.

יוליה מלינובסקי: המעסיקים גם לא כל כך מתלהבים לקחת בחור חרדי לעבודה.

ראובן נריה שבזי: נכון.

יוליה מלינובסקי: ואז אתה עובד בעבודות מזדמנות.

יוליה מלינובסקי: סוג של.

יוליה מלינובסקי: קודם כל כל-הכבוד שאתה עובד ומפרנס את המשפחה, זה כל גבר נורמלי צריך, בעיניי, לעשות, זו דעה שלי, אבל אנחנו רוצים לקדם אותך, אנחנו רוצים שאתה בעתיד תעבוד, תשלם מיסים, תפרנס משפחה ותתקדם.

ראובן נריה שבזי: אני חושב שיש עוד לא מעט חרדים שהיו רוצים שמישהו ילווה אותם.

יוליה מלינובסקי: אז מה לדעתך צריך לעשות?

יוליה מלינובסקי: אתה שאתה באת מבפנים.

יוליה מלינובסקי: משרדי הממשלה, תקשיבו, יכול להיות שאנחנו נמצאים במגדל שן, יכול להיות שכל מי שיושב פה נמצא בתוך המשרדים, רואה את התמונות ואת הדוחות והכול טוב, ויכול להיות שאנחנו פשוט לא מבינים את המציאות.

יוליה מלינובסקי: מה לדעתך צריך?

ראובן נריה שבזי: כמה דברים.

ראובן נריה שבזי: קודם כל צריך שיהיה ליווי ממש מקצועי.

יוליה מלינובסקי: איך לעשות את זה?

ראובן נריה שבזי: קודם כל לא לפסול חרדים.

ראובן נריה שבזי: יש רתיעה מהציבור החרדי בחוץ וצריכים להבין שגם לחרדים יש כישרונות, שהם יכולים להיכנס, לא לכולם יש בעיה לעבוד בעבודה מעורבת.

ראובן נריה שבזי: אני חושב שיש היום הרבה אנשים שעובדים בחוץ, חרדים, בעבודות שהן מעורבות, נשים וגברים.

ראובן נריה שבזי: גם, אגב, מי שעובד בסופרים ודברים כאלה, שהם לא רשמיים, בסוף נתקל בזה שהוא עובד עם בנות.

ראובן נריה שבזי: אז זה לא משנה, אני לא חושב שצריכה להיות רתיעה.

יוליה מלינובסקי: אגב, גם חברי כנסת חרדים, אין להם בעיה, הם יושבים על ידי.

יוליה מלינובסקי: נכון, מוסי?

מוסי רז: נכון.

יוליה מלינובסקי: במליאה, בוועדות, הכול בסדר.

יוליה מלינובסקי: רק לתשומת ליבכם.

מוסי רז: לחברי כנסת מותר לשבת ליד נשים, אבל עובדים חרדים אחרים - - -

יוליה מלינובסקי: גם מותר להם לדבר איתנו, הכול טוב.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת כשצריך הכול מסתדר.

קריאה: יש חסינות, זה בסדר.

יוליה מלינובסקי: אתה מביתר עילית, בביתר עילית, תיכף אנחנו נשמע, יש מרכז הכוונה תעסוקתי למגזר החרדי?

יוליה מלינובסקי: משרד הכלכלה, יש?

יוליה איתן: יש מרכז מפתח בביתר עילית.

יוליה מלינובסקי: למה הוא לא יודע עליו?

יוליה מלינובסקי: אתה יודע שיש כזה מרכז בביתר עילית?

ראובן נריה שבזי: לא.

מוסי רז: כמה זמן אתה גר בביתר עילית?

מוסי רז: נולדת שם?

ראובן נריה שבזי: לא, אני מחיפה במקור.

ראובן נריה שבזי: אני נמצא שם שנתיים.

יוליה מלינובסקי: ובחיפה יש כזה מרכז?

יוליה איתן: כן, יש מרכז מפתח, אבל תיכף, אני אשמח להציג בצורה מסודרת.

יוליה מלינובסקי: בסדר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו אחר כך נחבר אותך עם כל מי שצריך, ומעסיקים, מה שנקרא מי שמציל נפש אחת מציל את העולם.

יוליה מלינובסקי: הנה, יש בחור צעיר, משרת בצה"ל, רוצה לעבוד, לפרנס את המשפחה, נראה בחור עם ראש על הכתפיים, תעזרו.

יוליה מלינובסקי: המעסיקים יודעים לספר רק מה הקשיים, אבל איפה אתם פה?

יוליה מלינובסקי: ואתם כל הזמן מספרים לנו שאין עובדים ויש משרות פנויות והישראלי הממוצע לא רוצה את זה ולא רוצה את זה.

יוליה מלינובסקי: בבקשה, אנשים רוצים, אז אם כבר מישהו רוצה אנחנו לא מצליחים לתת את הפתרונות, אז מה אנחנו שווים?

ראובן נריה שבזי: רק עוד נקודה ברשותך, אם יש מרכז מפתח, אני חושב שלא מעט חרדים נמצאים בחוץ ומחפשים עבודה ואין להם כיוון.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נפרסם באתר הכנסת את הרשימה של כל מרכזי המפתח האלה ברחבי הארץ.

יוליה מלינובסקי: תעבירי לנו את הרשימה, לאה, נפרסם ממש עם כתובות ומספרי טלפון, יכול להיות שזה יעשה את השירות.

יוליה מלינובסקי: כמה יש כאלה בסך הכול בארץ?

יוליה איתן: יש 12, אבל אני אשמח להציג - - -

יוליה מלינובסקי: בסדר, יש 12 מרכזים כאלה שיכולים לתת מענה.

יוליה מלינובסקי: כנראה שיש איזה שהוא קצר בתקשורת, אם נריה לא הצליח ל – וכמובן שצה"ל צריך פה לתת מענה, במיוחד לאלה שכבר התגייסו והם משרתים, זה בכלל בזבוז.

יוליה מלינובסקי: אבל הדגש שלנו, החידוש של הדיון, שאני לא באה להאשים אף אחד מהציבור, הציבור נמצא איפה שהוא נמצא, הנה דוגמה חיה, הדרישה שלי היא מאיתנו, מהכנסת, מהממשלה, ממעסיקים, מרשויות הממשלה, להבין איפה הבעיות, איפה החסמים, איפה הבעיות התרבותיות והחברתיות, שאם אנחנו נסיר אותן לגבר חרדי יהיה הרבה יותר קל להיכנס לתחום.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת, בבקשה, ד"ר אסף מלחי, המכון הישראלי לדמוקרטיה, עשית על זה מחקר, נכון?

יוליה מלינובסקי: זה ממש על החסמים, נכון?

אסף מלחי: לגמרי.

יוליה מלינובסקי: אז נעשה את זה קצר ולעניין.

אסף מלחי: אם אפשר את המצגת.

אסף מלחי: גלעד ידידי יפתח ואני אשלים את התמונה.

גלעד מלאך: כן, זה באמת מחקר מקורי שאסף עשה.

גלעד מלאך: אני רק פותח בתחילת דבריו, לתת קונטקסט לדברים.

גלעד מלאך: הזווית העיקרית שעד היום עסקו בה בהקשר של שילוב חרדים בתעסוקה היא הזווית של החרדים.

גלעד מלאך: גם עכשיו הנציגה מהממ"מ שדיברה דיברה על החסמים שיש לחרדים כשהם באים להשתלב.

גלעד מלאך: זה דיון שהוא מאוד מאוד חשוב, מה שאני מבקש להגיד, שהמחקר של אסף מבקש להוסיף עוד נדבך לדיון הזה, לא רק חסמים מצד החרדים, אלא החסמים שקשורים למעסיקים.

גלעד מלאך: הזווית הזאת של מעסיקים ושל עובדים לא חרדים שעובדים בצד חרדים היא זווית מאוד חשובה.

גלעד מלאך: אני רציתי רק לתת את הקונטקסט של למה הסיפור הזה של שילוב חרדים במקומות עבודה מעורבים הוא סיפור משמעותי והוא סיפור שיילך ויגדל.

גלעד מלאך: אז רק לתת לכם מושג על איזה שינוי דרמטי.

גלעד מלאך: את הנושא של נשים, כפי שציינת, העלייה הדרמטית בשיעור נשים בתעסוקה, כולנו מכירים, אבל תחומי התעסוקה גם הם עברו שינוי משמעותי ב-15 השנים האחרונות.

גלעד מלאך: אנחנו מסתכלים בעיקר בהקשר של נשים, תחום החינוך, רוב הנשים עסקו עד לפני 15 שנה בחינוך, 56%, תוך 15 שנה זה ירד ל-39%.

גלעד מלאך: זה לא שיש פחות מורות, פשוט השוק הזה של ההוראה מיצה את עצמו ונשים, כיוון שהן יוצאות לעבודה, נאלצו ללכת לתחומים אחרים.

גלעד מלאך: התחומים האחרים הם כבר לא בתוך הקהילה.

גלעד מלאך: תחום החינוך רובו ככולו הוא בתוך הקהילה, ולכן הסיפור הזה של הזווית של מעסיקים ואיך משתלבים במקום שהוא לא חרדי מובהק הוא סיפור משמעותי.

גלעד מלאך: נניח במקביל אתם רואים שנושא בריאות ורווחה וסעד של נשים, הקו האדום פה, אתם רואים איזה עלייה דרמטית, היה 13% וב-2020 הגיע ל-23%, כמובן ששירותי בריאות, רווחה, כל השירותים הללו הם כבר שירותים מעורבים ברובם.

גלעד מלאך: אנחנו רואים את השינוי.

גלעד מלאך: אצל הגברים, דרך אגב, זה הרבה פחות דרמטי, גם כי פחות הם השתלבו בתעסוקה, כפי שצוין פה, וגם יש איזה core של כמה צריך בחינוך, אז זה לא השתנה.

גלעד מלאך: אבל זו זווית שהיא מאוד חשובה להבין למה הדיון הזה של שילוב חרדים במקומות כלליים הוא קריטי.

גלעד מלאך: עוד זווית היא בהקשר של סביבת עבודה.

גלעד מלאך: לקחתי מתוך המיזם הלאומי לשילוב חרדים בהייטק, כמובן זה תחום מאוד ספציפי ואחוזים בודדים נמצאים שם, אבל אתם יכולים לראות שאמנם יש קבוצה מסוימת, גם של נשים חרדיות, גם של גברים חרדים, או בסך הכול 24% מהחרדים עובדים בסביבה חרדית, אבל רוב החרדים עובדים בסביבה שהיא סביבה מעורבת ברמות שונות, או בסביבה מותאמת לחברה החרדית, או בסביבה חילונית מובהקת, כלומר זה יותר אצל גברים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שאנחנו פה אולי בסטיגמה שהחרדים רוצים שזה יהיה מותאם לסביבה חרדית, אבל בפועל, כפי שגם עכשיו שמענו, הם הרבה יותר פתוחים ממה שאנחנו חשבנו.

גלעד מלאך: כמו שאת יכולה לראות, התמונה היא באמת מורכבת.

גלעד מלאך: כלומר בגדול אני יכול להגיד שגברים יותר נכונים לעבוד בסביבה מעורבת, נשים פחות.

גלעד מלאך: זה גם עניין של גיל, נשים צעירות פחות, נשים יותר מבוגרות יותר, ואנחנו רואים את התמונה כפי שהיא, כלומר כן יש פה סביבה מותאמת 45%, סביבה חילונית 30%.

גלעד מלאך: אני אדבר על הסך הכול, כאשר נשים יותר נוטות אל המותאם וגברים יותר אל החילוני.

גלעד מלאך: אבל שימו לב, וזה השקף האחרון שאני רוצה לפני שזה יעבור לאסף, על השכר של חרדים שעובדים בסביבה חרדית מול השכר של חרדים שעובדים בסביבה חילונית, זה פי שניים.

גלעד מלאך: כלומר מי שעובד בסביבה חילונית זה פי שניים.

גלעד מלאך: יש לזה הרבה סיבות, סיבה שקשורה להיקף המשרה ולסוג העבודה, ולכל מיני התאמות נוספות ולאיכות העבודה, אבל עדיין אנחנו רואים שאם אנחנו רוצים לעשות שילוב משמעותי הוא צריך להיות פחות בציר של הסביבה החרדית, שהיא מוגבלת בהיקף שלה וגם ביכולת שלה לתת שכר, אלא ברמות גבוהות יותר של שילוב, ופה אסף ימשיך איך ניתן לעשות את זה מהזווית של המעסיק.

אסף מלחי: תודה, גלעד.

אסף מלחי: כשאנחנו מסתכלים, מפנים זרקור לשוק העבודה, חשוב לנסות לפצח ולהבין מה בעצם המניעים של מעסיקים במגוון של סקטורים בשוק העבודה העסקי להעסקה של גברים ונשים חרדים, באיזה מידה המניע העסקי הכלכלי ושורת הרווח, מן הסתם היא משפיעה ומהותית ומרכזית, אבל צריך לזכור ולדעת שיש לא מעט מעסיקים שמצהירים באופן לפחות גלוי על כך שיש להם גם מניע חברתי כלשהו.

אסף מלחי: הם רואים בזה איזה שהוא ערך חברתי, אבל המניע העסקי הוא בוודאי מאוד חשוב, וזה קשור גם למה שהוזכר כאן לפני כן, לגבי רמות השכר הממוצעות שחלק משמעותי מהמעסיקים משלמים לעובדיהם החרדים, פלוס העובדה שמדובר ב - - -

יוליה מלינובסקי: אתה לא חושב שיש פה ניצול, סוג של, מצד מעסיקים?

אסף מלחי: אני לא יודע לומר, כי צריך להבין שבחלק מהמקרים ישנם עדיין פערי ידע.

אסף מלחי: גם חרדים שכבר רכשו השכלה גבוהה או לימודים טכנולוגיים כאלה ואחרים, עדיין חלק מהנשים והגברים החרדים מגיעים עם איזה שהם פערי ידע אל שוק העבודה.

אסף מלחי: המעסיק צריך להכשיר את העובד לתפקיד, זה בדרך כלל על חשבונו ולכן יש פה איזה שהוא משקל מאוד מאוד עדין ואיזון בין השכר שמשולם לבין, אני מדבר כמובן בהכללות גסות, לבין השכר.

אסף מלחי: יכול להיות שהשכר ההתחלתי הוא יחסית נמוך פלוס העובדה שמדובר על כך שחלק גדול מהנשים והגברים החרדים מועסקים במשרה חלקית.

אסף מלחי: יש גם לא מעט אתגרים, אתגרים שלחלקכם מוכרים וידועים.

אסף מלחי: אתגרים שקשורים, כפי שאמרתי, לפערי ידע ולפערים מקצועיים, בעיקר בקרב העובדים הצעירים היותר.

אסף מלחי: השונות התרבותית והתכונה הזאת של ההתבדלות וההסתגרות החרדית קיימת גם בחלק ממקומות העבודה.

אסף מלחי: על כך מעסיקים, מנהלים וגם עובדים שאינם חרדים דיווחו במחקר שערכתי וזה משפיע על הרבה מאוד תהליכים ארגוניים, התאמות שהעסק צריך לעשות פלוס העובדה של הסיפור הזה של חוסר היכרות עם שוק העבודה.

אסף מלחי: דבר מאוד משמעותי, מה קורה אם אני לא מגיע בזמן, חריגות לא מוצדקות, חוסר השתתפות, נניח, בימי גיבוש ואירועים חברתיים מטעם הארגון.

אסף מלחי: זה מאוד מאוד משפיע, מאוד חשוב למנהלים גם לקדם את עובדיהם.

אסף מלחי: לי יש חבר מכר שהוא עובד באינטל, ראש הצוות שלו באינטל ירושלים היא אישה חרדית והיא איננה מגיעה לימי הגיבוש הצוותיים שלהם.

אסף מלחי: איך זה נתפס בקרב העובדים, בקרב המנהלים ובקרב המעסיקים?

אסף מלחי: יש לזה משמעות באמירה הזאת שאני מגיע למקום העבודה, אבל בחלק מהמקרים אינני חלק אינטגרלי מהארגון או מהצוות.

יוליה מלינובסקי: מה גובר על מה?

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שאתה צודק, אבל מצד שני, אם אנחנו רוצים שכמה שיותר אנשים ישתלבו אז אנחנו גם כן צריכים לחשוב איך להתגמש בנושאים האלה.

מוסי רז: זה כמו להיות סגן שר ולא להסכים להיות שר.

אסף מלחי: די קרוב, אבל לא לגמרי.

בת אל אסרסה: או שאולי כן לעשות איזה שהיא פעילות שהיא מתאימה לכולם, לכלל העובדים.

יוליה מלינובסקי: אין דבר כזה.

אסף מלחי: יש ארגונים, כשמדובר על חברות גדולות, במיוחד תאגידים בין לאומיים שיש להם תרבות ארגונית של גיוון תעסוקתי, של diversity management, אז במקומות הללו, כשיש גם מסה של עובדים חרדים אתה יכול גם לקיים ימי גיבוש, ימי כיף, שמותאמים לאוכלוסייה שומרת מצוות, דתיים וחרדים.

אסף מלחי: זה בלתי אפשרי כשמדובר בארגון קטן או בעסק בינוני, שזה רוב המעסיקים במשק.

בת אל אסרסה: לא, אני דיברתי באופן כללי.

אסף מלחי: אחת מהשאלות לדיון שהוצגה כאן על ידי הנציגה ממרכז המידע של הכנסת, זה מה הם הפתרונות, איך ניתן לייצר תרבות ארגונית עסקית מכילה.

אסף מלחי: אני תיכף אגע בזה, אני אגיד את זה רק בכותרות.

אסף מלחי: זה קודם כל המחויבות של ההנהלות, היא דרמטית, חשובה וקריטית, היא חייבת לחלחל בצורה נכונה, מדויקת ומקצועית לדרגי ניהול זוטרים ולעובדים, לשדרת העובדים הרחבה.

אסף מלחי: אני רוצה להגיד משהו שהוא קצת יותר סוציולוגי חברתי, ערכי נורמטיבי ופחות כלכלי עסקי, ברשותכם.

אסף מלחי: המפגש הזה במקומות העבודה הוא מאוד מאוד משמעותי גם לחרדים ולחרדיות וגם למעסיקים שאינם חרדים, מהסיבה הפשוטה שהתיאוריות הפסיכולוגיות משנות ה-50 הוכיחו, והמחקר הזה גם מאשש אותן, שחומת הסטיגמות, הסטריאוטיפים, השליליים לצערנו הרב, שקיימת כלפי הציבור החרדי במדינת ישראל הולכת ופוחתת כשאתה פוגש את הקולגה שלך או את המועסק שלך ברמה יום יומית.

אסף מלחי: גם שינויים פנים ארגוניים וגם מחוץ לארגון.

אסף מלחי: המבט על הקהילה החרדית הופך להיות - - -

יוליה מלינובסקי: זה השקף הבא, זה לא השקף הזה.

אסף מלחי: שינויים ביחס לחרדים בארגון ומחוצה לו.

אסף מלחי: בעצם אחת המוטיבציות המרכזיות שלי לכתיבת המחקר הזה הייתה לנסות להבין מה קורה במובלעות הללו של מקומות העבודה המעורבים.

אסף מלחי: זה כנראה נכון גם לגבי אוכלוסיות אחרות, אבל זה בוודאי נכון לגבי החרדים.

אסף מלחי: זה מאוד מאוד עודד אותי לחשוב שמקומות המפגש האלה בעצם מקטינים את הסטיגמות, חד משמעית, בתוך הארגון ומחוצה לו.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת לחברה הישראלית, כדי ליצור פה סולידריות ותחושת ביחד מאוד חשוב, אם אני מתרגמת נכון, המפגש הזה במקומות התעסוקה בין חילוניים, חרדים.

אסף מלחי: בהחלט.

יוליה מלינובסקי: השלטון המקומי, אתם המעסיקים המרכזיים בשוק, שבו בבקשה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע מה העיריות עושות בתחום הזה.

אסף מלחי: את צודקת בהחלט.

שלמה אייזיק: סוג של אינקובציה.

אסף מלחי: לא הייתי מגדיר את זה כך, אבל די קרוב, די דומה.

אסף מלחי: אני חושב שזה עדיין תהליך שצריך לתמוך בו מבחוץ.

אסף מלחי: אני רוצה להציג נתונים בשקף הבא, להציג נתונים כמותיים לגבי האופן שבו מנהלים ועובדים מדווחים על האתגרים והקשיים בניהול ועבודה עם נשים וגברים חרדים.

אסף מלחי: שימו לב, 66% מהמנהלים שרואיינו במדגם הזה מדווחים על כך שיש להם אתגרים בניהול של עובדים חרדים לעומת 46% מהעובדים.

אסף מלחי: יש פער בין העובדים למנהלים, זה די ברור למה, התשומות שמנהל או מנהלת צריכים לתת כדי להעסיק או לנהל עובד חרדי הן מאוד מאוד גבוהות.

אסף מלחי: בין היתר קשיים בהשתלבות חברתית שדווחו, היעדרויות חריגות.

אסף מלחי: כמעט חמישית מהמעסיקים מדברים על תופעות של היעדרויות חריגות שהן אינן מוצדקות ואין להם הצדקה.

מוסי רז: או שלא יודעים מה ההצדקה.

מוסי רז: זה לא אומר בהכרח שאין הצדקה.

אסף מלחי: בעיני העובד החרדי ההיעדרות כנראה מוצדקת, אבל בעיני המנהל או המנהלת שלו היא לא מוצדקת, היא לא לגיטימית, היא לא נורמטיבית בשוק עבודה שהוא מאוד תחרותי.

יוליה מלינובסקי: תנו דוגמה למשל.

יוליה מלינובסקי: יום צום, איזה שהוא, לפי הלוח העברי?

יוליה מלינובסקי: זה יכול להיות סיבה מוצדקת כדי לא להיות בעבודה?

זאב סקלר: יכול להיות לפעמים שיש פערים שמעסיק רואה בהם דבר לא לגיטימי, אבל מבחינת העובד זה אירוע שמתבקש שהוא לא יהיה באותו יום.

זאב סקלר: למשל צום, שהזכרת, תשעה באב, ערב פסח, ברמה של יום לפני פסח.

יוליה מלינובסקי: אגב, בתשעה באב בכנסת עובדים.

זאב סקלר: אנחנו מדברים עכשיו על שוק העבודה.

מוסי רז: אבל זה יום בחירה.

יוליה מלינובסקי: זה מאוד חשוב, זו בדיוק הנקודה, הפערים התרבותיים.

מוסי רז: וגם אולי המשפחות היותר גדולות מאלצים יותר היעדרויות, יש יותר שמחות, יותר חלילה אבל, יותר פעמים אירועים בבתי הספר.

יוליה מלינובסקי: לא, זה מוצדק.

אסף מלחי: במקרים כאלה באופן נורמטיבי מצופה מהעובד לתאם ציפיות עם המעסיק שלו, עם המנהל הישיר, מה שלא תמיד קורה.

אסף מלחי: זה גם הסוגיה הזאת של היעדר נורמות עבודה, שכנראה לרובנו הן מוכרות וידועות, הן לא צריכות את התיווך הזה, שלחלק מהעובדות והעובדים החרדים הן פחות מוכרות ולכן הן גם לא מתקיימות במרחב העסקי.

עקיבא גנז: מה ההבדל בין זה לבין השוק הכללי, הפערים גדולים?

עקיבא גנז: בין היחס של התפיסה של העובד החרדי לבין המגזר שהוא לא חרדי.

עקיבא גנז: לדוגמה אם יש שם 34% או 15.4% מדווחים על קשיים בהשתלבות, עובד שהוא לא חרדי, האם זה 2%?

אסף מלחי: זו שאלה מצוינת, אני לא ביצעתי מחקר השוואתי.

אסף מלחי: ייתכן מאוד שיש מידע שניתן להשוות, לעשות את הבנצ'מארק הזה, אבל המחקר הזה הוא לא השוואתי, הוא התמקד רק במנהלים ומעסיקים ועובדים שאינם חרדים ביחס לעובד החרדי.

יוליה מלינובסקי: זה אתם אחר כך יכולים להזמין מחקר אצל הד"ר ולפתח את זה, כי זו בדיוק הנקודה המרכזית של הדיון.

יוליה מלינובסקי: הבנו, בסדר, יש מספרים, זה לא בסדר וזה לא בסדר והם לא רוצים.

יוליה מלינובסקי: רוצים, יש אי התאמה בין מה שאנחנו רואים ובין מה שהצד השני רואה וזה יוצר לנו את האנטי ואת הפערים.

אסף מלחי: לאו דווקא אנטי, אני מעדיף להגדיר את זה כשונות תרבותית וחברתית שמחלחלת אל תוך שוק העבודה.

אסף מלחי: נעשים הרבה מאוד מהלכים, גם על ידי זרוע העבודה וארגונים של המגזר השלישי.

אסף מלחי: יש עוד כמה פתרונות שאני רוצה להציג אותם בשקף הבא ובזה אני אסיים ואסכם.

אסף מלחי: יש סט של המלצות למעסיקים.

אסף מלחי: עסק, ארגון ששואף להעסיק מספר מכובד של עובדים חרדים, רצוי וכדאי מאוד שתהיה לו איזה שהיא היכרות בסיסית עם המאפיינים של החברה החרדית כדי לצמצם או למנוע ככל שניתן את אותם פערים שהוזכרו לפני כן.

אסף מלחי: ניתן וכדאי ורצוי לעשות זאת בעזרת גורמי תיווך מקצועיים, ויש לא מעט גורמי תיווך מקצועיים, חברות כוח אדם שמתמחות בהשמת חרדים, מרכזי ההכוון, 12 מרכזי ההכוון שהם מאוד מאוד משוכללים היום, הם מציעים הרבה מאוד כלים, גם לדורשי עבודה וגם למעסיקים שאינם חרדים.

אסף מלחי: כדאי מאוד לנסות לפתח, זה על בסיס דוגמאות של ריאיונות שבוצעו במחקר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים שיח.

אסף מלחי: שיח בין אישי.

אסף מלחי: אם מנהלת יודעת שלגברת שהיא מעסיקה אין טלפון חכם אל תנסי לשלוח לה הודעות ווטסאפ אחרי שעות העבודה, היא פשוט לא תענה לך, צריך למצוא דרכי תקשורת אחרות.

אסף מלחי: כדאי וצריך לנסות לפתח מרחב תעסוקתי נוח ומאפשר, כולל מטבח כשר.

אסף מלחי: אני לא אכנס, יש מרחב של התאמות, לא בכל מקום זה נדרש, זה תלוי בסוג העובדים החרדים ומספרם וגם תלוי בפרופיל של העסק.

אסף מלחי: אני הייתי ממליץ למנהלים ולמעסיקים עדיין לקבוע את הגבולות של מידת ההתאמה והגמישות, כי עסק וארגון לא היה רוצה לאבד את הצביון שלו מפאת העובדה שהוא עשה את הצעד לקראת העובדים החרדים.

אסף מלחי: זו נקודה מאוד חשובה.

אסף מלחי: אני לא אכנס פה לסוגיות הבעייתיות הנורמטיביות, אבל אתם יכולים כבר להבין על מה מדובר.

יוליה מלינובסקי: צריך להיות איזון.

יוליה מלינובסקי: אפשר להתגמש, אפשר לחשוב מחוץ לקופסה, אפשר להתאים ולהנגיש, אבל לא צריך להגזים, זאת אומרת כולם פה צריכים להבין שזה ביחד.

אסף מלחי: בדיוק.

אסף מלחי: וכפי שאמרתי לפני כן, הנושא של מחויבות ההנהלה.

אסף מלחי: אני ראיינתי מנכ"לים, יזמים, בעלי עסקים, עם הרבה מאוד תשוקה לנושא הזה שלא הצליחו, או שהצליחו במידה חלקית, והם כל הזמן אמרו וחזרו על העבודה שהם אלה שמובילים את התהליך כמנהיגים עסקיים ועד כמה שזה חשוב שכל ההנחיות וההסברים, גם בעזרת גורמי תיווך מקצועיים, יחלחלו לדרגי ניהול זוטרים יותר.

אסף מלחי: יש לנו גם המלצות לממשלה.

אסף מלחי: אני יודע שהדברים נעשים, זה לא מספיק שזה יקר רק ברמה של החברות הגדולות, של המעסיקים הגדולים בעסק, צריך לפצח איך ניתן לעודד העסקה ושימור עובדים וקידום של עובדים גם בקרב מעסיקים קטנים ובינוניים.

יוליה מלינובסקי: קודם כל בוא נשמע מנציבות שירות המדינה מה יש להם להגיד, כי המדינה היא המעסיק הגדול, שוויון הזדמנויות, שלטון מקומי.

יוליה מלינובסקי: בוא נתחיל מעצמנו, מה קורה בתוך עצמנו, אחר כך נגיע לעסקים.

אסף מלחי: חסר מאוד עדיין, בשנת 2022, מידע של מספרים, כמה עסקים במדינת ישראל מעסיקים עובדים חרדים ואיפה, באיזה סקטורים, באיזה משלחי יד.

אסף מלחי: בעבר היה קיים סקר מעסיקים במינהל המחקר של משרד הכלכלה, אבל למיטב זיכרוני וידיעתי הוא לא קיים בשנים האחרונות וזה בעיניי כלי מאוד שימושי לאסוף נתונים, זה מאוד חסר.

אסף מלחי: רגולציה, אני קורא לזה רגולציה רכה, על ארגונים וכלים למעסיקים.

אסף מלחי: חברות גדולות, המדינה יכולה להנחות או לתמרץ חברות גדולות להעסיק.

יוליה מלינובסקי: תיכף אנחנו נשמע את זרוע העבודה, כי זה בדיוק הגורם המרכזי, הבנתי שיש גם תמריצים ויש כל מיני דרכים.

יוליה מלינובסקי: אולי צריך לשפר, אולי צריך להתאים למציאות, אבל תיכף נשמע.

אסף מלחי: הנקודה האחרונה שרציתי להציג, חשבנו על אמנת מעסיקים שבאה במעמד טקסי וחגיגי, אבל גם עם אופרציה שניתן לפקח עליה, יוליה.

אסף מלחי: הנושא של אמנת מעסיקים מובילים, מרכזיים, חשובים ודומיננטיים במשק שיתחייבו להעסיק עובדים חרדיים.

יוליה מלינובסקי: פחות מאמינה באמנות, יותר במעשים.

אסף מלחי: גם וגם.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו לא ניצור פה ממשק בין המעסיקים לחברה החרדית על ידי מתווכחים שיידעו לכוון את החבר'ה, כמו שנמצא פה אצלנו האורח, אלה מילים יפות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

אסף מלחי: אני מודה לכם על הזמן, תודה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע את נציבות שירות המדינה, שוויון הזדמנויות, שלטון מקומי, זרוע העבודה ואחר כך נתקדם בדיון.

יוליה מלינובסקי: נציבות שירות המדינה, איפה אתם?

זאלו אדיסו: אני נכנסת לתפקיד בימים אלה וככה מנסה ללמוד את הנתונים על כלל אוכלוסיות הגיוון, ביניהם האוכלוסייה החרדית.

זאלו אדיסו: אני יכולה לספר על הפעולות שעשינו ואנחנו עושים כדי להעלות את אחוז המועסקים מקרב האוכלוסייה החרדית.

זאלו אדיסו: בחודש מרץ קיימנו כנס חשיפה בשיתוף זרוע העבודה, היו המון משתתפים מקרב הקהילה, משרדי ממשלה.

יוליה מלינובסקי: כמה?

זאלו אדיסו: 653 נרשמים, 17 משרדי ממשלה והיו 350 משתתפים ובאמת ראינו את הנכונות כן להנגיש משרות ולקלוט עובדים מהאוכלוסייה החרדית.

זאלו אדיסו: עד היום הייצוג של האוכלוסייה החרדית מאחוז הגיוס ויש תכנית שיושבת על שולחנו של נציב שירות המדינה שנקבע ייצוג בדומה לכלל האוכלוסיות, בין 5% ל-7%.

יוליה מלינובסקי: תקשיבי, אני מכירה את כל המספרים האלה וכל הדוחות.

יוליה מלינובסקי: מציאות לחוד, תכניות לחוד.

יוליה מלינובסקי: אנחנו גם יודעים שיש קושי לחברה החרדית ברמת ההשכלה אז יש בעיה עם המכרזים.

יוליה מלינובסקי: אם בן אדם כבר ברמת השכלה שהוא יכול להתמודד לכל תפקיד ויש לו ניסיון תעסוקתי והוא עוד חרדי, אדרבא ואדרבא.

יוליה מלינובסקי: המדינה, לצורך הדוגמה, מחזיקה למשל הרבה מוקדי שירות למיניהם, נכון?

יוליה מלינובסקי: במשרד הפנים, במשרדי ממשלה אחרים, אפשר ליצור שם סביבת עבודה למשל גברים נשים.

יוליה מלינובסקי: המדינה מגייסת, המדינה אחראית על התחום הזה, משם אפשר להתקדם, למה לא לעשות כאלה פרויקטים?

יוליה מלינובסקי: מוקד טלפוני, לתת שירות לאזרחים.

יצחק כהן: אם יורשה לי, אני סטודנט, גם סטודנט חרדי, ככה שאני יכול לספר על החוויה האישית שלי.

יצחק כהן: אני גם עשיתי את הכנס, אני ניהלתי אותו, זה היה בעצם לפני שזאלו נכנסה לתפקיד.

יוליה מלינובסקי: קודם כל ברוכה הבאה, זו טבילת האש.

זאלו אדיסו: תודה.

יצחק כהן: קודם כל יש לי את החוויה האישית.

יצחק כהן: אני סטודנט היום למשפטים, תואר שני באוניברסיטה העברית, חשוב לי להדגיש שבאמת כמו שהציגו פה הדוברים לפניי וגם לפני זה, ובטח גם אחריי, הסוגיה היא הרבה יותר מורכבת מאיזה שהוא שחור ולבן, אין כאן אשמים בסיפור פה, לא האוכלוסייה ולא המדינה, יש כאן תמונה שצריך לדעת איך לקדם אותה וברור שצריכה להיות תכנית שמלווה בהמון - - -

יוליה מלינובסקי: אבל אני שומעת שאתה לומד משפטים תואר שני, הכול בסדר, תכלס.

יצחק כהן: אז בתכלס אנחנו נסביר.

יצחק כהן: אנחנו עשינו כנס, הכנס הזה קודם כל הראה נכונות, דבר שני, אנחנו הבאנו משרות וגם אנחנו כרגע - - -

יוליה מלינובסקי: אז כמו שזאלו אמרה קודם, על שולחנו של הנציב יש רצון לקדם החלטת ממשלה.

יוליה מלינובסקי: כרגע בחוק אין יעד של ייצוג חרדים.

יוליה מלינובסקי: אני לא צריכה יעדים, אני צריכה שתתחילו לחשוב אחרת.

יוליה מלינובסקי: לא תכניות, לא החלטות ממשלה.

יוליה מלינובסקי: הממשלה לצורך הדוגמה, אני שאלתי אותך, הממשלה מחזיקה הרבה מוקדי שירות, למה מוקד שירות לא יכול לצאת במבצע, מגייסים חרדים שייתנו שירות לאזרחים.

יוליה מלינובסקי: זה גם כן ייתן אפשרות לעשות גברים נשים, פערי חברה.

יוליה מלינובסקי: אני מוכנה כחילונית לוותר על השוויון הזה, רק כדי לעודד את האנשים לצאת לעבודה.

יצחק כהן: בגלל שחלק מהחסמים, כמו שציינו פה מקודם, הדוברים, הם חסמים שתלויים בתפיסות תרבותיות ואפשר לראות את זה.

יצחק כהן: אנחנו באגף הגיוון התעסוקתי מנהלים כמטה משהו כמו 90 ממוני גיוון בכל משרד ממשלתי שהם אחראים לקדם את הגיוון.

יוליה מלינובסקי: שבסוף יושב בחור שלא מוצא את ה - - -

יצחק כהן: אז אני אומר שוב, כהסתייגות, ובאמת עם כל ההבנה, ויש לי הבנה כי אני מתעסק בנושא הזה באגף, בגלל שהנושא הזה קרוב לליבי, למרות שזה לא נושא משפטי, ואני חושב שאת הכנס הזה, אם אנחנו מדברים על חוסר ידע, פרסמנו בכל ערוץ תקשורת אפשרי, אני מדבר מעיתונות כתובה ועד מדיה דיגיטלית.

יוליה מלינובסקי: אתה ראית משהו כזה?

ראובן נריה שבזי: לא.

יוליה מלינובסקי: ואתה רואה תקשורת?

יוליה מלינובסקי: איזה תקשורת אתה צורך?

יצחק כהן: אני מדבר על עיתון 'המשפחה', 'המודיע', 'המבשר', כיכר השבת.

יצחק כהן: אני מדבר על כל ערוץ תקשורת אפשרי.

יצחק כהן: האירוע הזה, אני חושב שמי שחיפש עבודה בשירות המדינה גם כסטודנט, הצליח לעשות את זה.

יוליה מלינובסקי: אבל הוא עוד לא, הוא מחפש את קצה החוט.

יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך משהו, אני סתם משתמשת בך כדוגמה, יכול להיות שבשבילו, בחור כזה, אם המדינה הייתה קולטת אותו, לא למשרת סטודנט, כי כדי להיות סטודנט אתה צריך קודם כל להיות סטודנט, אלא נותנת הזדמנות להיכנס לתחום הזה במשרה זוטרה, אבל כבר עם תנאי התעסוקה, כמו, שוב פעם אני חוזרת ואומרת, משהו שלא דורש השכלה וידע.

יצחק כהן: אז להיות סטודנט לא דורש השכלה ויש כרגע - - -

יוליה מלינובסקי: למשרת סטודנט אתה צריך להיות סטודנט, אבל בחור כזה שהוא עכשיו מסיים צה"ל - - -

יצחק כהן: להיות סטודנט, אני עשיתי את זה בתואר אחד ועשיתי את זה בתואר שני.

יצחק כהן: כרגע יש עשרות משרות פנויות לסטודנטים, אנחנו לא יכולים לדחוף אנשים לשוק ה - - -

יוליה מלינובסקי: אבל כדי להיות סטודנט אתה צריך להתקבל לאוניברסיטה.

יוליה מלינובסקי: זה הביצה והתרנגולת.

יוליה מלינובסקי: קודם כל צריך לתת לו כלי, לכזה בחור.

יוליה מלינובסקי: הוא עוד לא סטודנט, הוא רוצה להיות סטודנט, אבל הוא צריך להכיר את שוק התעסוקה, הוא צריך להיכנס לתוך ארגון שיש שם כללים.

יוליה מלינובסקי: הוא לא מכיר, הוא לא יודע איך עושים את זה, מה המדינה יכולה לסייע כצעד ראשון?

יוליה מלינובסקי: לא משרות כבר עם השכלה, לא משרות סטודנטים שבשביל להתקבל לשם צריך להיות סטודנט, אלא משהו יותר פשוט, הייתי אומר זוטר, אבל להיכנס לתוך ארגון עם התרבות הארגונית הזאת.

יוליה מלינובסקי: תחשבו על זה, בסדר?

יוליה מלינובסקי: הבנתי, אין לכם תשובות.

יוליה מלינובסקי: תצאו מהאחוזים, ממשרות הסטודנטים.

יוליה מלינובסקי: אלה אנשים שיש להם כבר השכלה.

יוליה מלינובסקי: כשיש לי את ההשכלה, כשיש לי כבר רישיון עורך דין אני לא צריכה אתכם, הייתי צריכה אתכם כשניקיתי בתים, שם הייתי צריכה עזרה.

יוליה מלינובסקי: פה אני כבר מסתדרת לבד, בסדר?

יוליה מלינובסקי: אז תחשבו שהוא צריך להתחיל, הדבר המרכזי זה התחלה, במה המדינה יכולה לסייע.

יוליה מלינובסקי: שוב פעם, למדינה יש הרבה שירותים שהיא נותנת אותם מרחוק, דרך מוקדים, דרך כל מיני זרועות שלה, שבהחלט צעד ראשון לבחור חרדי להיכנס לשם וללמוד את תחום התעסוקה, איך בכלל ניגשים לשם.

יוליה מלינובסקי: הוא לא מכיר, הוא לא יודע, אף פעם הוא לא היה שם.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: השלטון המקומי, מה אתם יכולים לתרום לדיון?

יוליה מלינובסקי: כי אתם גם כן מעסיקים מאוד גדולים.

ידידיה לאו: תודה רבה על ההזדמנות, ידידיה לאו, מרכז השלטון המקומי.

ידידיה לאו: אנחנו התחלנו בקורונה בכמה תהליכים, שעם הקורונה זה היה לאט יותר, מיד אחרי הגלים הכבדים.

ידידיה לאו: שילבנו יותר כוחות עם כמה וכמה עמותות שמתעסקות בנושא בארץ וגם המכון החרדי, שאני לא יודע אם הוזכר פה לפני זה או לא, אבל דווקא לפני מספר חודשים היה לנו איזה שהוא כינוס מאוד גדול בהשתתפות כמעט כלל הגורמים, נציבות שירות המדינה, משרד הפנים וכו'.

ידידיה לאו: אנחנו באמת מתמקדים בשילוב עובדים חרדים ברשויות המקומיות, גם החרדיות וגם המעורבות.

ידידיה לאו: מעורבות אנחנו קוראים לרשויות שהן 25% מהרשות מוגדרים כחרדים או מעל 5,000 חרדים שנמצאים בעיר, ברשות, מתוך הבנה שבסוף לאזרח מגיע שירות והוא מגיע למוקד, או לתכנון או בנייה או לכל מחלקה אחרת וצריך שיישב מולו פקיד, אדם שיידע מה הצרכים שלו.

יוליה מלינובסקי: איך אתם עושים את זה?

ידידיה לאו: התחלנו, כמו שהזכרת פה, את הנושא של פערי ההשכלה.

ידידיה לאו: בסוף יש תנאי סף לכל משרה, יש משרות שבהן יש אפשרות להוריד את תנאי הסף, יש משרות שאפשר לתת הטבות מקבילות עם לימודי תואר כאלה ואחרים.

ידידיה לאו: אנחנו גם עובדים על זה.

ידידיה לאו: במרכז השלטון המקומי יש אוניברסיטה ללימודים מוניציפליים, שם אנחנו עובדים על הכרת השונות.

ידידיה לאו: אנחנו עכשיו הולכים לפרסם קורסים שמיועדים גם לראשי ערים, גם למנכ"לים, גם לדרגי ביניים וזוטרים, שיכירו את הצרכים של הציבור החרדי, של הצעירים במגזר החרדי ויחשבו גם הם איך הם יכולים לפתוח, כל אחד במקומו, במחלקה שלו, לתת אפשרות לחרדים להיכנס לעבודה במקומות האלה.

יוליה מלינובסקי: הכול צריך להיות מאוזן, זאת אומרת כפי שאנחנו רוצים לתת יד לציבור החרדי, הרי הציבור החרדי צריך להבין את ההגבלות, זאת אומרת אנחנו לא נעשה עיריית ראשון למהדרין, מן הסתם.

ידידיה לאו: בדיוק בגלל זה אנחנו הגדרנו שיש רשויות חרדיות שהן חרדיות, יש שבע רשויות כאלה, יש עוד כ-29 רשויות שהן מוגדרות מעורבות ברמה החרדית-חילונית, מגזרים, שבהן אנחנו רוצים באמת לתת אפשרויות לחרדים להיכנס.

ידידיה לאו: שוב, אנחנו לא נלך לעירייה ערבית לצורך העניין ונבקש מהם לשים חרדים, כי אחרת זה לא יהיה רלוונטי.

יוליה מלינובסקי: גיוס עובדים.

יוליה מלינובסקי: איך נריה יכול להתקבל לעבודה בעירייה?

יוליה מלינובסקי: עבודה, שאין ספק שאין לו לזה שום תנאי סף, אין לו כרגע, אבל איך אנחנו עוזרים?

ידידיה לאו: לכל רשות יש את האמצעים שבה היא מפרסמת את המשרות הפנויות ברשות.

ידידיה לאו: אחרי שאנחנו נעבור את השלב שאנחנו עובדים עליו עכשיו, שזה התאמת משרות שיכולות לחבר אותן לצעירים חרדים, שאמרת שאין להם השכלה, כמו שאמרת מקודם, אז נחשוב על הצעדים הבאים לפרסם במקומות שבהם סטודנטים מגיעים והם לא סטודנטים.

יוליה מלינובסקי: מניסיון שלי כעולה חדשה, זה לא שונה מבחור חרדי, זה אתה נוחת ולא יודע מה לעשות.

יוליה מלינובסקי: הדבר הכי קשה זה צעד ראשון.

יוליה מלינובסקי: אגב לתינוק, מה הכי קשה?

יוליה מלינובסקי: הצעד הראשון.

יוליה מלינובסקי: וגם עבודה ראשונה.

יוליה מלינובסקי: בוא, זה הקושי, בן אדם לא יודע למי לפנות, מה לעשות עם עצמו, מה תנאי הסף המינימלי.

יוליה מלינובסקי: זה בשבילו ג'יבריש, הוא לא מבין.

יצחק כהן: ברשותך, לא בטוח שזאת הסוגיה שכרגע היא הקריטית, למה?

יצחק כהן: מציגים את זה כאילו האוכלוסייה החרדית היא לא אקדמאית, זה לא עובדות נכונות.

יצחק כהן: בשנה האחרונה, 2021, 5.6% מכלל מקבלי תואר ראשון הם חרדים.

יצחק כהן: כלומר לא בטוח שהסוגיה המרכזית שאת שמה עליה את הפוקוס כרגע, על אוכלוסייה שהיא לא אקדמאית, או שהם לא עומדים בשום תנאי סף, יש סוגיה שבהחלט צריך לפתור - - -

יוליה מלינובסקי: מה אחוז האוכלוסייה החרדית היום בארץ?

יצחק כהן: 12%.

יוליה מלינובסקי: 13%, ואתה אומר 5% מכלל הבוגרים.

יצחק כהן: 5.6% מכלל מקבלי התארים - - -

יוליה מלינובסקי: אז אתה עדיין מדבר על פערים.

ידידיה לאו: מחפשים את השבעה האחרים לתת להם עוד הזדמנויות.

יצחק כהן: אנחנו מדברים על עלייה מגמתית, של 25%.

יוליה מלינובסקי: תקשיב, מי שכבר נמצא באקדמיה ומי שכבר מקבל תואר, איכשהו בקשר אליו אני פחות מודאגת, בסדר?

יוליה מלינובסקי: הוא גם כן יכול להתקבל למשרות של הנציבות, של העירייה, הוא כבר עומד בתנאי הסף.

יוליה מלינובסקי: כנראה שזה גם מצב סוציואקונומי הרבה יותר גבוה, מי שהולך כבר לאקדמיה.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על רוב העם, על פשוטי העם, שהוא לא יודע מה לעשות עם עצמו.

יוליה מלינובסקי: טוב, אני מבקשת מכם, אתם המעסיק בין המרכזיים בארץ, הכול טוב ויפה שיש מכרזים, עניינים, הוא לא יודע מה לעשות עם המכרז הזה.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת מהשלטון המקומי לפעול יותר אקטיבית, מבצע גיוס.

יוליה מלינובסקי: גם עיריות יכולות להתאחד, כמו שאתם יודעים לעשות את זה במסגרת הארגונים של משכ"ל וכל מיני דברים, יש לכם מכרזים שם, אתם בהחלט יכולים לפנות וליזום פנייה למגזר החרדי, צעיר שכן רוצה לעבוד.

ידידיה לאו: נעשה את זה כמו שעכשיו אנחנו עושים את זה בתכניות צוערים.

יוליה מלינובסקי: בצורה יותר אקטיבית ויותר יציאה מהקופסה, לא לחכות שהם יפנו, הם לא יודעים איך.

ידידיה לאו: אנחנו מפרסמים באמת תכניות צוערים לשירות מקומי ואנחנו מפרסמים את זה לכאלה שהם לא סטודנטים ו - - -

יוליה מלינובסקי: לא סטודנטים, סטודנטים זה סיפור אחר.

ידידיה לאו: בדיוק.

יוליה מלינובסקי: יש שהם לא שם, הוא לא יודע מה לעשות עם עצמו, גם גברים וגם נשים.

יוליה מלינובסקי: גם לנשים, אגב, מי אמר שאישה חרדית זה רק חינוך?

יוליה מלינובסקי: מי אמר?

יוליה מלינובסקי: היא יכולה לעשות המון דברים אחרים, ואם בשביל זה צריך להתאים מקומות עבודה אז צריך להתאים.

יוליה מלינובסקי: בגבולות הגזרה כמובן, לא להגזים.

ראובן נריה שבזי: כרגע כל העבודות זה נראה שזה לסטודנטים, לתארים.

יוליה מלינובסקי: אז אין תואר, אין, עדיין לא שם.

ראובן נריה שבזי: אני מחפש אנשים שילוו אותי וכרגע - - -

יוליה מלינובסקי: טוב, זרוע העבודה, אתם אחר כך תרימו יד מי רוצה להתייחס.

בת אל אסרסה: אני גם רוצה להתייחס.

יוליה מלינובסקי: איזה יופי, אז בואו נשמע את שוויון ההזדמנויות.

יוליה מלינובסקי: יוליה, אולי את תסכמי אחרי כולם?

יוליה איתן: אין בעיה.

יוליה מלינובסקי: אז יופי, אתם תהיו אחרונים, זרוע עבודה, כי אתם הגורם המרכזי.

בת אל אסרסה: אני בת אל אסרסה, אני עורכת דין בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, זו יחידה בתוך משרד הכלכלה.

בת אל אסרסה: אנחנו עוסקים בנושא אפליה בתעסוקה, הסמכויות שלנו מוענקות לנו מכוח חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, שזה חוק משנת 1988, הסמכויות שלנו הן משפטיות והסברתיות, כשהסברתיות זה כולל גם הוצאת דוחות וגם הרצאות שאנחנו עושים, למעסיקים ולעובדים בכלל.

בת אל אסרסה: במסגרת הסמכות המשפטית שלנו אנחנו מטפלים בפניות שמגיעות אלינו מאזרחים בנושא אפליה.

בת אל אסרסה: בחוק יש 16 עילות שמנויות בחוק שוויון שאחת מהן זה דת, השקפה.

בת אל אסרסה: אתה גם יכול לפנות אלינו.

בת אל אסרסה: אם אתה לא מתקבל לאיזה שהיא עבודה בגלל שאתה משתייך לחברה החרדית אז אתה כמובן יכול לפנות ואנחנו נעשה את הבירור.

בת אל אסרסה: דבר נוסף, יש לנו פורום חרדים, זה פורום שאנחנו מתייעצים איתו בשביל בעצם להגיע לחברה החרדית ויש לנו תכניות הטמעת שוויון וגיוון, שזה בעצם תכניות שאנחנו עושים מול ארגונים, גם המגזר הפרטי וגם ה - - -

יוליה מלינובסקי: ואיך ההצלחה?

יוליה מלינובסקי: מה אחוז ההצלחה?

בת אל אסרסה: במגזר הפרטי וגם בציבורי עכשיו התחלנו, וגם מול עיריות אנחנו עובדים, אני חושבת שאחוזי ההצלחה הם מאוד גבוהים.

יוליה מלינובסקי: את ראית את הנתונים שאנחנו הצגנו עכשיו?

בת אל אסרסה: אני ראיתי, אבל אנחנו עובדים מול גופים מסוימים, ומול הגופים שאנחנו עובדים איתם, הם עוברים הכשרות, אנחנו רותמים אותם להיות - - -

יוליה מלינובסקי: אז אם הכול כל כך טוב ויפה - - -

בת אל אסרסה: אני לא אומרת שהכול טוב.

יוליה מלינובסקי: למה אנחנו נמצאים במצב כזה?

יוליה מלינובסקי: החברה החרדית חיה בעוני, פערי השכר בולטים, אי אפשר להסתיר את זה.

בת אל אסרסה: אני לא אומרת שהכול טוב, יש לנו עוד עבודה לעשות ועוד עבודה בכלל.

בת אל אסרסה: אני חושבת שהשילוב של כל אוכלוסיות הגיוון, גם של החברה החרדית, הוא חשוב לכולנו, כי בסופו של דבר האנשים האלה נופלים נטל על המדינה במידה שהם לא ישתלבו.

בת אל אסרסה: בחלק שלנו אנחנו כמובן עושים את מה שצריך בשביל לשלב אותם.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת ממך, תבדקו את פערי השכר בתחום ההייטק, מה שעכשיו הוצג בדוח.

יוליה מלינובסקי: אם באמת פערי שכר האלה הם לא בגלל השכלה או סיבות מהותיות, אלא עצם זה שזה חרדי, זה מרתיח לי את הדם.

בת אל אסרסה: יש לנו דוח שאנחנו מוציאים בשנה, דוח מדד הגיוון זה נקרא.

בת אל אסרסה: הנתונים שהראיתם, זה באמת מעיד שגם בענפים שיש שם ייצוג עדיין יש שם פערי שכר.

יוליה מלינובסקי: תעשו בבקשה בדיקה בדגש על פערי שכר שעתיים.

בת אל אסרסה: אני אבדוק את זה.

יוליה מלינובסקי: אם זה אחוז משרה אני יכולה להבין, אבל אם באותה משרה, עגבנייה עם עגבנייה מה שנקרא, יש פער שכר שעתי באותה משרה, עצם זה שזו אישה חרדית או גבר חרדי, זה משהו שלא מתקבל על הדעת.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נכתוב את זה גם בסיכום הדיון, תעשו על זה בדיקה, תשתמשו בחומרים של הממ"מ ומה שאנחנו קיבלנו בוועדה.

יוליה מלינובסקי: גם מעסיקים, סביר להניח שרוב המעסיקים הם אנשים טובים שרוצים רק בטוב, אבל אנחנו שומעים סיפורים שמעסיקים מנצלים את המצוקה, במיוחד בחברות הייטק שמועסקות שם נשים חרדיות.

יוליה מלינובסקי: אגב, ביקשתי שהם יגיעו, הם לא כל כך טרחו.

יוליה מלינובסקי: לא כל כך טרחו.

יוליה מלינובסקי: אם אני אישה חרדית ואני רוצה לעבוד בהייטק, אני מסוגלת ואני צריכה את הסביבה וההתאמה, אין לי הרבה מאוד אופציות, אני אלך לאותה חברה ואני ארוויח פחות כסף, רק כדי שיהיה לי יותר נוח, אז מנצלים אותי.

בת אל אסרסה: אני חושבת שמעסיקים, נגיד במגזר הפרטי, בשביל באמת להיות מגוונים ושוויוניים, קודם כל הם צריכים לעבור איזה שהן הכשרות, להכיר את החברה החרדית.

יוליה מלינובסקי: מה הפורום החרדי שלכם?

בת אל אסרסה: הוא כולל ארגונים וכל מיני גופים ש - - -

יוליה מלינובסקי: אפשר לקבל רשימה?

בת אל אסרסה: כרגע אין לי, אבל אני אבדוק ואני יכולה להעביר.

יוליה מלינובסקי: אני ארצה לראות את הרשימה, שהגופים שנמצאים שם הם גופים לא רק על הנייר, אלא משהו מהותי.

יוליה מלינובסקי: כי שוב פעם, אנחנו לא נוכל לצאת מהפלונטר הזה ולהתאים את עצמנו והחברה החרדית תתאים את עצמה בלי שאנחנו נעשה את זה ביחד.

בת אל אסרסה: אני מסכימה איתך לגמרי.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נכתוב בסיכום הדיון את כל ההמלצות ואת כל המסקנות שלנו.

יוליה מלינובסקי: שוב פעם, גם אתם, תצאו מהקופסה, אתם גורם מרכזי, שוויון הזדמנויות.

בת אל אסרסה: שוב, אנחנו עושים, פועלים בהתאם לסמכויות שהוקנו לנו.

בת אל אסרסה: אם מגיעה אליי פנייה על אפליה אני מטפלת בה.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל אולי להקדים תרופה למכה?

בת אל אסרסה: אז אני עושה את זה באמצעות הסברה, אני עושה את זה באמצעות עבודה מול מעסיקים.

יוליה מלינובסקי: לא ראיתי, אף פעם לא נתקלתי בשום הסברה בנושא הזה.

בת אל אסרסה: אנחנו דווקא כן עושים.

יוליה מלינובסקי: ואני כוועדה לשירותי דת מאוד מקפידה לראות את הדברים.

בת אל אסרסה: שוב, אני שוב אומרת, אנחנו עובדים מול גופים מסוימים ואנחנו כמובן הולכים ומרחיבים את זה עם הזמן, אבל עבודה תמיד יש.

יוליה מלינובסקי: אגב, אני ביקשתי היום מהמשרד לשירותי דת להגיע לפה, כי יכול להיות שאם אני רוצה לגייס חבר'ה חרדים צעירים למקום עבודה, גברים, או לגוון, יכול להיות שאני כמשרד לשירותי דת יכולה לספק למשל שיעורי תורה באותו מפעל, או הרצאות בנושאים שמעניינים את הציבור.

יוליה מלינובסקי: המשרד לשירותי דת לצערי לא ראה לנכון להגיע.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק מה שאני דורשת, בואו, תתחילו לחשוב אחרת.

יוליה מלינובסקי: הפתרונות הקונבנציונליים, רואים, זה לא מוביל אותנו לשום מקום.

צחי מנטש: רק הערה קצרה אם אפשר?

יוליה מלינובסקי: רגע, בואו נשמע, מי הבחור?

חיים פורוש: אני שוב אציג את עצמי, חיים פורוש מהשירות לשירות לאומי אזרחי, מנהל אגף חברה חרדית.

חיים פורוש: אני רוצה להתייחס למספר המשרתים שיש היום, משרתים חרדיים, בני השירות.

חיים פורוש: קודם כל אנחנו בשבוע הצדעה השבוע, ככה זמן טוב להכיר ולהעריך את המשרתים, ביניהם החרדים.

חיים פורוש: אנחנו רגע לפני רגע גדול עבורם.

חיים פורוש: יש היום בשירות 1,231 משרתים.

יוליה מלינובסקי: גברים?

חיים פורוש: כן, גברים חרדים.

חיים פורוש: הם נמצאים בארבעה מסלולי שירות, יש מסלול מפוצל שאורך שלוש שנים ועוד שלושה מסלולים עיקריים, מסלול חברתי, מסלול ביטחוני ומסלול ביטחוני תעסוקתי שהוא הסיפור הגדול ואני חושב שהוא חשוב כאן לדיון.

חיים פורוש: זה למעשה מסלול שמכשיר את המשרתים, את בני השירות החרדיים.

חיים פורוש: בני השירות מגיעים אותו דבר, חסרי רקע, ללא לימודי ליבה, ללא תעודת בגרות והם מה שנקרא עושים את הקפיצה מאפס למאה במספר חודשים בודדים של הכשרה.

חיים פורוש: שיתוף הפעולה הוא שיתוף פעולה טוב עם זרוע העבודה שמלווים בהיבט ההכשרתי של המשרתים.

חיים פורוש: נמצא איתי כאן היועץ למנכ"ל השירות, זאב סקלר, שבנה את תכנית מעלות, ככה נקראת התכנית ביטחונית תעסוקתית.

זאב סקלר: אני מנכ"ל חברת תלם, רק כדי להסביר את ההקשר, כי זה מאוד רלוונטי לכל מה שנאמר פה, החברה שלנו בעצם עוסקת בתכנון וניהול תהליכים לשילוב אוכלוסיות.

זאב סקלר: אנחנו בקשר יום יומי, יש לנו כמעט 20,000 משתמשי קצה בפלטפורמות של לימודי ליבה באמצעות מרכזי ההכוון של זרוע העבודה שהוזכרו פה, כל הפעילות של האוניברסיטה הפתוחה, הטכניון, הרבה מאוד סטודנטים, אנחנו מנהלים הרבה מאוד פעילויות בזירה הזו ואנחנו מלווים את השירות האזרחי בשלוש השנים האחרונות, אני יועץ של מנכ"ל הרשות.

זאב סקלר: חשוב מאוד לדבר על זה כי בעצם מה שקורה בשירות האזרחי הוא דוגמה איך אפשר להנגיש את התעסוקה ולהפוך פה לאיזה שהוא משולש.

זאב סקלר: מנכ"ל הרשות עשה משולש ערכים כשהוא אמר שהוא רוצה לראות מה המדינה צריכה, מה חשוב למדינה בסוף, כי בסוף זה שירות, מה המתנדב רוצה, כי בסוף הרצון של משתמש הקצה הוא מאוד רלוונטי, אבל נוספה צלע שלישית, שזה מה שוק התעסוקה רוצה.

זאב סקלר: כמו שחיים אמר, הפעולות שלנו, כולם עובדים ביחד עם זרוע העבודה במשותף, אני רוצה להתמקד באחת מהם.

זאב סקלר: יש תכנית שנקראת מעלות.

זאב סקלר: תכנית מעלות יצאה לדרך לפני שנתיים, אנחנו נמצאים כבר היום אחרי proof of concept כי הקבוצה הראשונה כבר שולבה בשוק התעסוקה.

זאב סקלר: תכנית מעלות, אמרנו בואו ניקח בני שירות שבאים לשרת.

זאב סקלר: אם עד היום הם שירתו במחסנים ובכל מיני מקומות אנחנו נעשה להם הכשרה, הכשרה שגם הג'וינט לוקח חלק במימון שלה, וכמובן זרוע עבודה שמובילה את הידע המקצועי, אנחנו ניקח את בני השירות, אנחנו עושים להם הכשרה בתחומי הייטק, כמו פיתוח תוכנה, כמו בדיקות תוכנה וכדומה.

זאב סקלר: הם משתלבים אחרי זה לשירות מלא בגופים ביטחוניים, בעיקר גופים ביטחוניים כרגע בשלב הזה, כשבעתיד זה גם ייפתח לכל משרדי הממשלה, זה צריך לעבור איזה שהיא חקיקה בנושא שנמצאת כבר בקריאה ראשונה לדעתי, אני פחות מתמצא בחלקים פה.

זאב סקלר: אנחנו מאפשרים להם, מצד אחד הם רוכשים השכלה - - -

יוליה מלינובסקי: אם הכול כל כך טוב למה אנחנו במצב כל כך גרוע?

זאב סקלר: אז נדבר על זה.

זאב סקלר: אני רק אגיד מה קורה בסוף, כרגע הם שולבו בשוק התעסוקה כשממוצע השכר שלהם עומד על 18,000 שקל אחרי שנתיים שירות.

זאב סקלר: קודם כל זו תכנית פיילוט, צריך לומר דבר ראשון, תכנית פיילוט, proof of concept.

יוליה מלינובסקי: כמה אנשים היו בתכנית?

זאב סקלר: כרגע אנחנו נמצאים ב-120 תלמידים.

זאב סקלר: שוב, המספרים הם כולם בערך, אבל סדר גודל, יכול להיות שקצת יותר, לא פחות.

זאב סקלר: אנחנו נמצאים ב-proof of concept, אנחנו נכנסים לתהליך מואץ, אנחנו עכשיו מפעילים שתי תכניות במקביל ואנחנו רוצים להקים יותר כאלה.

זאב סקלר: זו תכנית ראשונה.

זאב סקלר: דבר שני, כל השירות הפך להיות מופנה תעסוקה.

זאב סקלר: לצורך העניין, יש אירוע הצדעה ביום חמישי, בעוד יומיים.

זאב סקלר: אם עד היום אירוע ההצדעה היה רק אירוע שבו יש זמר, כמו שיש הפנינג כזה, אז אצלנו יש אירוע מקדים שהוא אירוע הכשרתי, יש שם יריד הכשרות, נמצאים שם כל האוניברסיטאות, כל המכללות, יש שם 25 גופים שמגיעים להציג, כולם מסלולים מותאמים לאוכלוסייה החרדים, יהיו שם 1,200 משרתים שיבואו ויקבלו - - -

יוליה מלינובסקי: אולי הבעיה שלא כל כך יודעים על כל מה שאתה מספר עכשיו?

זאב סקלר: קודם כל אני חושב שהביקוש וזה עובד מצוין.

זאב סקלר: כשאנחנו מפרסמים את תכנית מעלות, יש לנו בסך הכול 60 תקנים בקבוצה הראשונה, קיבלנו קרוב ל-1,000 פניות.

זאב סקלר: אנחנו היינו צריכים לסנן, אבל אנחנו בשלב הפיילוט, הביקוש קיים.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר, אם יש כזה ביקוש למה לא להגדיל תקנים?

זאב סקלר: לא, זה לא קשור למשרד האוצר, כפיילוט אנחנו לא רצינו בבת אחת להתפרס, אני לא חושב שיש פה עניין תקציבי.

זאב סקלר: אנחנו מעלים את הקצב עכשיו לאט לאט, אנחנו נמצאים אחרי פיילוט, אנחנו עכשיו הגברנו את הקצב.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת כסף אתם לא צריכים.

זאב סקלר: אני לא מדבר מטעם הרשות, אני יועץ, אבל לא זה האירוע שאני מכיר.

חיים פורוש: אני רוצה כן להתייחס לשני אתגרים שקיימים ובזה אני אסיים.

חיים פורוש: אתגר אחד זה אתגר התקנים.

חיים פורוש: בסופו של דבר בקצה אנחנו צריכים את התקנים שיאפשרו למשרתים לעשות את השירות ולרכוש גם ניסיון, כמו שזאב קודם ציין, בעיקר בפריפריה.

חיים פורוש: זה הקושי הגדול, צפון, דרום.

חיים פורוש: אנחנו עובדים עכשיו על תכניות בדרום, יש את קרית הסייבר בבאר שבע.

יוליה מלינובסקי: כל מה שאתם צריכים מאיתנו, לרשותכם.

יוליה מלינובסקי: נשמע טוב, לא יודעת מה קורה בפועל, אבל נשמע מצוין.

יוליה מלינובסקי: אם זה הפתרון וככה זה עובד – אגב, נציבות שירות המדינה, עוד דבר ששכחתי, חוץ ממשרדי הממשלה יש לכם חברות ממשלתיות, למה לא לשלב כבר עכשיו, למשל לקחת בחור, להכשיר אותו לחשמלאי.

יוליה מלינובסקי: אגב, חשמלאי מרוויח אחר כך מצוין, בשחור, בפרטי, ביקוש מטורף.

יוליה מלינובסקי: למה חברות ממשלתיות, כמו מקורות, כמו חברת חשמל, לא יגייסו, לא יעשו קורסים מקצועיים?

יוליה מלינובסקי: בשביל זה לא צריך אנגלית, אפשר להסתדר.

יוליה מלינובסקי: כשמקבלים מכת חשמל לומדים מהר.

חיים פורוש: ברשותך אני רוצה להתייחס לאתגר הנוסף ובזה אני אסיים.

חיים פורוש: נריה קודם על העניין הזה של חוסר היכרות עם מה שקורה ביישובים החרדיים עצמם.

חיים פורוש: יש איזה שהוא קושי בתיווך לאוכלוסייה בגלל התנגדות לחלק מהפעולות השיווקיות, אם זה פרסום וכדומה.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל נציג השלטון המקומי פה, למה העיריות לא משתפות פעולה?

ידידיה לאו: אני לא מכיר שהן לא משתפות פעולה ואני אשמח לשמוע על זה.

חיים פורוש: לא, כוונתי לגופי תקשורת, אני מתכוון לכלי התקשורת בהם החרדים צורכים את החדשות ואת העדכונים, אז שם זה יותר מאתגר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אם אתם רוצים להיכנס לביתר עילית, לא כל כך קל.

חיים פורוש: נכון.

ידידיה לאו: זה בגלל שהחברה החרדית היא חברה מורכבת וצריך לדעת איך להלך בין הטיפות.

זאב סקלר: אני חושב שהצוות של הרשות הוא צוות, כמו שאתה רואה, חרדי קלאסי, אנחנו ממש עברנו את זה מהתחלה, כמו שכולם הזכירו.

זאב סקלר: אנחנו עצמנו, תואר ראשון, תואר שני, גם חיים, ואנחנו מכירים את זה מהבסיס.

זאב סקלר: אני לא מדבר על האירוע של הרשויות, אני רק אומר שאם יש מקום שיש בו רגישות זה דווקא ברשות שמודעת, ממש מודעת, לתכניות שיהיו מאוד מותאמות, גם מונגשות, גם לאזן בין הצורך ה - - -

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שפה אתם צריכים לחשוב ביחד, עכשיו בלי צחוקים.

יוליה מלינובסקי: אני מבינה את הקושי, הדרך הכי טובה זה להגיע דרך השלטון המקומי.

יוליה מלינובסקי: ברור שיש מה שנקרא ללכת בין הטיפות והתנגדות ואולי חוסר רצון, אבל צריך למצוא את הדרך, דרך מובילי דעת קהל, דרך הרבנים.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, לא נוגעים באלה שלומדים, אבל אלה שלא רוצים, או לא לומדים, אנחנו באנו לעזור.

יוליה מלינובסקי: אולי זו הדרך.

יוליה מלינובסקי: על אלה שיושבים בכולל, 160,000, נדבר אחר כך, זה כרגע לא נושא, שעובדים בשחור אחר כך, זה ברור לי, אבל זה כרגע לא הנושא.

יוליה מלינובסקי: ואגב, זו בעיה מאוד קשה, עובדים בלי תנאים סוציאליים, בלי זכויות, בלי שום דבר, ונפגעים בעתיד.

יוליה מלינובסקי: אבל אלה שלא, אז זה הכיוון, תשתמשו בידע ובחוכמה איך לעשות את זה כי ברור לי שבביתר עילית, איפה שהבחור גר, שם יש בעיה, ברור לי.

יוליה מלינובסקי: אז תעשו את זה בצורה מה שנקרא עדינה.

יוליה מלינובסקי: אני אשמח לקבל חומר רקע שאנחנו נוכל לפרסם את זה, אם יש לכם נתונים או משהו.

יוליה מלינובסקי: לאה, שאנחנו נוכל לפרסם את זה, כי אלה דברים מדהימים.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר, בוקר טוב.

יוליה מלינובסקי: אם צריך כסף כדי לפתוח עוד מסלולים ולגייס יותר, אם יש להם 60 מקומות והם קיבלו 1,000 פניות, מבחינתי צריך להתאבד כדי לתת להם את האפשרות הזו, כי אחר כך האנשים האלה יעבדו, ישלמו מסים ובאמת יתרמו למדינה.

שלמה אייזיק: תודה על ההזדמנות, שמי שלמה אייזיק ואני משמש בארבעה החודשים האחרונים כנשיא נבחר של לשכת סוכני הביטוח.

יוליה מלינובסקי: אתם כל כך רציתם להגיע, לא הבנתי למה.

שלמה אייזיק: כן, אני אסביר לך למה.

שלמה אייזיק: קודם כל אני אספר לכם קצת על פרויקט מדהים שאנחנו עושים.

שלמה אייזיק: אחת הצרות הגדולות יותר בתעשיית הביטוח זה חוסר בכוח אדם מקצועי שייתן שירות בבאק אופיס של משרדי סוכני הביטוח וחברות הביטוח.

שלמה אייזיק: אחד הדברים הראשונים שאני עשיתי זה יזמתי חיבור עם איגוד חברות הביטוח והחלטנו ביחד לצאת למסע ארצי של לגייס 3,500 עובדים לתעשיית הביטוח במדינת ישראל.

שלמה אייזיק: זה משהו שחסר לנו.

קריאה: באיזה תפקידים?

שלמה אייזיק: בתפקידי באק אופיס, לא צריך להיות גאון, לא צריך להיות משפטן, לא צריך להיות אקדמאי, פשוט צריך לבוא לעבודה ולעבוד.

יוליה מלינובסקי: ואתם מכשירים אותם?

שלמה אייזיק: אנחנו מכשירים אותם, אנחנו יחד עם איגוד חברות הביטוח, על פלטפורמה של מכללת BDO וזה הולך להיות פרויקט ארצי, הכשרה שתהיה ברמה מאוד מאוד מקצועית וטובה.

שלמה אייזיק: בסוף כל מועמד יצטרך לעבור גם בחינה על מנת להוכיח לעצמו ולנו שהוא מוכשר לתפקיד זה או אחר.

יוליה מלינובסקי: מתי כל זה צריך לקרות?

שלמה אייזיק: בחודש יולי אנחנו מוציאים הודעות על גיוס מועמדים לפרויקט הזה.

יוליה מלינובסקי: יש היבט חרדי?

שלמה אייזיק: כן, בוודאי, זה פתוח לכל מי שרוצה לעבוד במדינת ישראל לרבות המגזר הדתי.

יוליה מלינובסקי: לא, רגע, אבל אתם מוכנים לחשוב, כי זה מוקדי שירות, אם אני מבינה נכון, כן?

שלמה אייזיק: בוודאי, עובדי שירות בחברות הביטוח ובסוכנויות הביטוח.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל אתם מוכנים לחשוב על אופציה, קודם כל לקחת בחשבון שמי שבא מהמגזר החרדי יכול להיות ש - - -

שלמה אייזיק: כן, אנחנו מעסיקים כבר כיום לא מעט עובדים מהמגזר החרדי, אנחנו יודעים להתמודד עם זה.

יוליה מלינובסקי: וגם להתאים, אם זה מוקד שירות.

יוליה מלינובסקי: מוקד השירות צריך להיות מותאם, למשל לגברים או לנשים, אם זו הבעיה.

שלמה אייזיק: זה קיים.

יוליה מלינובסקי: זה כבר קיים?

שלמה אייזיק: כן, זה קיים.

יוליה מלינובסקי: יש כאלה מוקדים?

שלמה אייזיק: יש מחסור, כן.

שלמה אייזיק: זה כבר קיים ויש מחסור לא קטן.

שלמה אייזיק: מה שאני רוצה לומר, זה אולי את תוכלי לסייע לנו.

שלמה אייזיק: מרוב עצים כנראה לא רואים את היער.

שלמה אייזיק: הרי ההכשרה הזאת עולה לנו כסף ואני לא יודע למי לפנות, אני לא יודע כתובת.

שלמה אייזיק: אני מחפש סיוע ואני שומע על כל מיני ארגונים, כל מיני מוסדות, אני אשמח לדעת, לקבל רשימה מי יכול לסייע להרים פרויקט כזה ברמה של סיוע כלכלי.

יוליה מלינובסקי: קודם כל אם אני לא טועה, כשעושים הכשרה לעובד מחתימים אותו על התחייבות, נדמה לי.

שלמה אייזיק: סליחה?

יוליה מלינובסקי: גוף, מעסיק, שעושה הכשרה לעובד, בדרך כלל הוא מחתים את העובד לחצי שנה של התחייבות לעבודה, נכון?

שלמה אייזיק: אנחנו מכשירים את העובד ואחרי זה מציעים לו היצע של תפקידים שהוא יכול לבצע במסגרת ההכשרה שהוא עבר, או בסוכנויות הביטוח או בחברות הביטוח, זה סוג של השמה שאנחנו נותנים את זה כקומפלט.

יוליה מלינובסקי: הבנתי.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל אני מכירה, למשל כזה מודל שעושים לעובד הכשרה ואז הוא מחויב להיות מועסק, זאת אומרת יש לו התחייבות להיות מועסק חצי שנה לפחות.

שלמה אייזיק: לא, לא נכנסנו לזה.

אלון שוסטר: אני אמשיך את דבריו של שלמה, אני גם מהלשכה.

יוליה מלינובסקי: קודם כל מבורך, אבל יכול להיות שזרוע העבודה ייתנו לנו - - -

אושרה לוי: יש הכשרות מטעם זרוע העבודה, אני בטוחה שהיא תתייחס, למיומנויות, להכשרות עובדים.

אלון שוסטר: אני רוצה להתייחס מבחינת סוג המשרה.

אלון שוסטר: אנחנו לא מדברים על מוקדי שירות, אנחנו מדברים מעבר, ממש להיות רכזים בתחום הביטוח, להיות למעשה הרפרנטים של הסוכנים בחברות הביטוח, תפקידים מהותיים.

אלון שוסטר: איפה שהוא מדינת ישראל לפני כמה שנים איבדה את כל נושא ההכשרה המקצועית והלכה רק לאקדמיה, להכשרה אקדמאית.

אלון שוסטר: זה לא נכון לכל אדם, זה לא נכון לכל תחום.

אלון שוסטר: חסר לנו במדינת ישראל ההכשרה המקצועית.

אלון שוסטר: לנו בתחום הביטוח, אני כסוכן מאוד יעזור לי שיגיעו אליי עובדים עם הכשרה, אנחנו מחפשים, חסר.

אלון שוסטר: שלמה אמר 3,500, זה הרבה מאוד משרות, זאת אומרת מחר בבוקר עובדים שצריכים אותם.

אלון שוסטר: זה כמו ששוק הדיור, כל הזמן בונים בונים בונים ובדירות שבונים כבר יש אנשים עוד לפני שבנו אותן.

אלון שוסטר: זאת אומרת המשרות קיימות וזה פתוח.

אלון שוסטר: ובנושא של החברה החרדית, היו כבר קורסים ספציפיים של אנשים, אני חושב שיש מאוד הצלחה אצלנו בשילוב, אני חושב שאצלנו, לא מכיר נתונים - - -

יוליה מלינובסקי: איפה אתם רואים בעיות?

יוליה מלינובסקי: איך אנחנו יכולים להתקדם ביחד?

אלון שוסטר: לא רואים בעיות, להיפך.

אלון שוסטר: דיברתם פה על כל הנושא של הסבר ותפוצה למגזר החרדי.

אלון שוסטר: הזכרתם את הנושא של אתר הכנסת, אני חושב שזה פחות רלוונטי.

אלון שוסטר: אני לא חושב שבחור חרדי, בלי לזלזל - - -

יוליה מלינובסקי: זו האופציה היחידה שיש לי כרגע.

שלמה אייזיק: תעמידי לרשותנו את מה שניתן כדי להכשיר כמה שיותר.

שלמה אייזיק: אגב, זה לא one shot, זה ברור לך, זה שוק שהולך ומתפתח כל הזמן, השכר בשוק שלנו, בעיקר בגופים המוסדיים, חברות הביטוח, הוא קצת מעבר לממוצע, העובדים האלה, הטובים שביניהם, יתקדמו הלאה ונצטרך להזרים אנשים חדשים.

שלמה אייזיק: כלומר אנחנו הולכים לפתח פה סוג של ליין של הכשרת עובדים שהם לא אקדמאים לתעשיית הביטוח.

אלון שוסטר: נקודה אחרונה, אני רק אגיד, בקטע של להוריד את זה למטה.

אלון שוסטר: היום יום ההכרה לחיילי המילואים, באחד מהתפקידים האחרונים שלי ב-2018 הייתי המפקד של ביתר עילית, מ"פ שאחראי על האבטחה ביישוב, וליצור קשר עם האוכלוסייה, פשוט מסתובבים ומדברים פה.

אלון שוסטר: אני חושב שפה צריך לחשוב בחשיבה מחוץ לקופסה, לא מדיה, אני לא יודע אם אפילו העיתונים של החרדים, פשוט לרדת ולדבר עם האנשים.

יוליה מלינובסקי: מפה לאוזן.

יוליה מלינובסקי: פעם כדי לדעת חדשות היינו צריכים ללכת לשוק, נכון?

יוליה מלינובסקי: אז כנראה זה מה שעדיין נשאר שם, צריך לדבר עם אנשים ולא דרך גופי תקשורת, כי לכל קהילה יש את גוף התקשורת משלה.

יוליה מלינובסקי: כנראה שזו הדרך.

אלון שוסטר: אני כשהייתי חודש שם הסתובבתי וירדתי ודיברתי עם אנשים ויצרנו קשר נפלא שם עם האוכלוסייה.

אלון שוסטר: יכול להיות שאין דרך אחרת ופשוט כן לדבר עם האנשים.

יוליה מלינובסקי: התעשיינים, בואו נשמע את התעשיינים.

צחי מנטש: רק הקצרה, קודם כל תודה רבה - - -

יוליה מלינובסקי: לא, לא בקצרה, אתם הגורם המרכזי.

יוליה מלינובסקי: אני שומעת פה אקדמיה, משרות סטודנט, אבל תכלס, יש הרבה מאוד משרות שאפשר לעשות הכשרה מקצועית ובן אדם מתפרנס בכבוד.

צחי מנטש: אז תודה, כבוד היושבת ראש וחברי הוועדה.

צחי מנטש: אז אנחנו בהחלט, התעשייה, כמי שמייצגים את התעשייה, וחברים בה כ-2,000 חברות, וגם את תעשיית ההייטק, השורה התחתונה היא שהתעשייה משוועת לעובדים וכן רוצה לקלוט כמה שיותר עובדים, לא רק בהייטק, בכלל בתעשייה.

צחי מנטש: אצלנו אגף חינוך והכשרה ותעסוקה כן עושים פעולות, גם כדי לשלב, שיתופי פעולה עם ארגונים שונים.

צחי מנטש: בשנתיים האחרונות עשינו שישה ירידי תעסוקה גדולים מאוד בהשתתפות מאות חברות וכמה אלפים - - -

יוליה מלינובסקי: למגזר החרדי?

צחי מנטש: לא, בכלל.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת איתך על המגזר החרדי.

יוליה מלינובסקי: אתם בוכים כל הזמן שחסרות ידיים עובדות.

צחי מנטש: הפנייה נעשתה לכל האוכלוסיות, גם המגזר החרדי.

צחי מנטש: לצערנו, לא באים בהאשמות, אבל אין היענות כל כך או שהיא מינימלית ביותר.

צחי מנטש: מניסיוננו המעסיקים כן רוצים - - -

יוליה מלינובסקי: הכול תלוי איפה אתה פונה, אתה יודע.

צחי מנטש: אז פה הגענו למסקנה שצריך לצאת מהקופסה ולפנות אליהם בצורה שתדבר לאוכלוסייה הספציפית זאת, כי כרגע זה לא עובד.

צחי מנטש: התקשור של האופציות הקיימות, ויש אופציות קיימות, כרגע זה לא משהו שמגיע ברמה אפקטיבית ואין אימפקט, אז שווה לחשוב איך עושים את זה.

יוליה מלינובסקי: תחשבו.

צחי מנטש: אוקיי, אז שוב, פעולות נעשות.

יוליה מלינובסקי: אתם אנשי עסקים, מה ההבדל בין עובד מדינה ואיש עסקים?

יוליה מלינובסקי: עובד מדינה מקבל משכורת, אתם צריכים להביא את המשכורת הזאת, אתם מייצרים את המשכורת הזאת, אתם צריכים להיות יצירתיים.

יוליה מלינובסקי: אתם רוצים אותם, תמצאו דרכים.

יוליה מלינובסקי: כפי שאמרתי, במפעל שעובדים גברים, הוא רוצה לגייס חבר'ה חרדים, תעשו שיעורי תורה, נמצא לזה מימון.

יוליה מלינובסקי: תעשו התאמות מתאימות.

יוליה מלינובסקי: לשבת ולספר שהם לא באים.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, נו.

צחי מנטש: לא אמרתי.

צחי מנטש: זה חלק מהעניין, אנחנו עושים, יש יוזמות ויש גם הכשרות תוך כדי עבודה ויש גם תמרוצים למעסיקים.

יוליה מלינובסקי: אתם כל הזמן בוכים ואומרים שאין לכם כוח אדם מקצועי ברמות המקצועות, הייתי אומרת עבודות ידיים, כל מיני דברים, זה לא בדיוק עבודות כפיים, זה חשמלאי, איש מכונה וכו' וכו'.

צחי מנטש: זה נכון מאוד, כשמדברים על הייטק זה לא רק טכנולוגיית עילית, יש גם מידטק ויש גם low tech, כמו שאת אומרת, נדרשים חרתים ויצרנים ומרכיבים ומלחימים, ויש גם תכניות שמתמרצות תעסיקים בכדי שעובדים יגיעו ועל כל עובד שמגיע הוא מתמרץ.

יוליה מלינובסקי: אתם כמעסיקים מקבלים תמריץ ממשרדי הממשלה על עובדים חרדים?

צחי מנטש: יש תכניות כאלה, בוודאי, חד משמעית.

צחי מנטש: העניין הוא לתקשר את זה באפקטיביות ושהם יבואו לתכניות האלה.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל אתם כמעסיקים מרוצים מתנאי הסף של התכניות האלה?

יוליה מלינובסקי: הן מתאימות, הן מספקות, הן נותנות מענה?

צחי מנטש: לא כולן, יש תכניות שכן נותנות מענה, אבל היינו שמחים שזה היה מורחב יותר וייתן מענה גם למעסיקים, שייתן להם גם תמריץ לקלוט יותר עובדים, חד משמעית.

יוליה מלינובסקי: טוב, אני אסכם ככה, תיכף נגיע לזרוע העבודה, כי זה הדבר המרכזי, אבל גם אתם, אפשר לשבת ישר ולהגיד שהם לא באים ואפשר להתאמץ.

צחי מנטש: לא, לא באתי בהאשמות, אמרתי שצריך שניים לטנגו וכולם צריכים להיערך.

יוליה מלינובסקי: בדיוק, בסוף אני רואה כל הזמן מעסיקים בוכים שאין עובדים.

יוליה מלינובסקי: חבר'ה, תפנו לאותו מגזר בדרכים המתאימות לאותו מגזר והם יבואו, כי הם לא מכירים.

יוליה מלינובסקי: תזכור את עצמך בגיל 18, כשהתחלת לעבוד עבודה ראשונה שלך, ידעת מה לעשות?

יוליה מלינובסקי: למי ללכת?

יוליה מלינובסקי: או שאחד החברים או אבא אמא עזרו.

יוליה מלינובסקי: אז אין שם את זה, לא יודעים, אין מי שיעזור.

יוליה מלינובסקי: מישהו צריך לקחת ביד ולהביא לעבודה ראשונה.

צחי מנטש: אני גם מציע לדבר עם מעסיקים ולבוא לסיורי שטח לראות מה שאנחנו חווים, ואז תקבלו תובנות מתאימות באמת על הדברים שקורים בשטח.

יוליה מלינובסקי: אני אבוא, בסדר.

יוליה מלינובסקי: אני רואה שיש לנו תכניות מצוינות, כולם מגויסי מטרה ותכלס אנחנו רואים מה קורה, אחוז התעסוקה של גברים חרדים, לא שהוא לא עלה, הוא במצב לא טוב.

איתן טי: שלום.

איתן טי: שמי איתן טי, ממשרד החדשנות, מדע וטכנולוגיה ואני מרכז את הוועדה להגדלת ההון האנושי להייטק שהוקמה בהחלטת ממשלה, במינוי שר האוצר ושרת החדשנות.

איתן טי: הוועדה בשלבי סיום, ואנחנו עובדים כמובן גם עם הזרוע והרבה גופים אחרים לגבי המסקנות של הוועדה, אבל ברור מעל כל צל צלו של ספק שאנחנו חייבים יעדים אגרסיביים ואנחנו הולכים להמליץ על זה וזה גם נכנס לחוק ההסדרים הקרוב, שקצת נדחה, יעדים מאוד אגרסיביים לשילוב של אוכלוסיות בדגש על האוכלוסייה החרדית והאוכלוסייה הערבית.

איתן טי: מצד שני חשוב להגיד, אחרי הדיון הזה, שהמסקנה המרכזית שלנו שאי אפשר להתעלם מהפער הבסיסי.

איתן טי: אם מישהו יושב ומדמיין שבקורס של שלושה חודשים אפשר להכשיר מישהו שייכנס להייטק, אז ההייטק לא מתפשר על איכות וצריך אנשים שיש להם כישורים בסיסיים ויכולת לעבוד בשפה האנגלית ובטכנולוגיה מתקדמת.

איתן טי: אני לא מדבר עכשיו על עבודה כחשמלאי ועל עבודות יותר פשוטות, אני מדבר על תעסוקה איכותי בהייטק, צריך לטפל בפער בבסיס.

איתן טי: דובר פה הרבה על פערים של מעסיקים, אנחנו דיברנו עם המון מעסיקים שעשו הרבה מאמצים לגייס גם מהאוכלוסייה החרדית.

איתן טי: למשל חברת מאנדיי הידועה ניסתה לגייס, עשתה מיונים למאות נשים בירושלים, שלוש התקבלו, למרות שהן מסמינרים ולומדות קצת, אבל בסוף הפערים הם מאוד מאוד גדולים.

איתן טי: לכן מה שחשוב, לפחות לי לומר בוועדה, שחייבים לטפל בשורש של הבעיה והבעיה שאם נריה, שהוא רק מייצג, יוצא לשוק בגיל 23 עם ילד ובלי בגרות ובלי שום בסיס - - -

יוליה מלינובסקי: אז תזרוק אותו לים.

איתן טי: לא, אני לא אומר, זה פתרונות אחרים, אני מדבר רק מהפריזמה הצרה של העסקה בהייטק.

איתן טי: הוא חייב את התכניות האלה, התכניות של שירות אזרחי טכנולוגי, התכניות של זרוע העבודה, שנותנות לו בסיס.

איתן טי: אי אפשר לדמיין שתוך חודשיים מכשירים מישהו והוא יכול להיכנס לשוק העבודה מבחינת תעסוקה איכותית, הוא חייב הכשרה מהבסיס.

איתן טי: אני לא מדבר על מערכת החינוך.

יוליה מלינובסקי: לא, הנתון הזה ידוע, זה מה שיש, אבל בן אדם רוצה.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, היו אנשים גדולים בעולם שהתחילו ללמוד בגיל מאוד מבוגר ואחר כך הם היו הכוכבים והגאונים.

יוליה מלינובסקי: התפקיד שלנו לעזור.

יוליה מלינובסקי: לספר למה הוא לא יכול, ברור לי.

איתן טי: לא, אנחנו אומרים שמה שקריטי להתמקד בו זה הכשרות איכותיות שלוקחות את הזמן.

איתן טי: המדינה צריכה לעסוק בזה, המדינה צריכה להרחיב את התכניות של זרוע העבודה, אין ספק.

יוליה מלינובסקי: ההכשרות האלה בחינם, לא?

איתן טי: הרבה מהן כן.

קריאה: לא, יש גם מקומות של השתתפות עצמית.

איתן טי: יש מקומות, תלוי איזה.

יוליה מלינובסקי: ותוך כדי למשל, הוא יילך לכזו הכשרה מקצועית, ממה הוא יחיה?

איתן טי: אז יוליה בוודאי תרחיב על זה.

יוליה מלינובסקי: זו שאלה מאוד חשובה.

איתן טי: יש גם תכניות של רשות החדשנות כמובן, אנחנו עובדים גם עם מערכת הביטחון על יותר שילוב של אוכלוסיות, אבל אלה הדברים המרכזיים, תודה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: פערי שכר בהייטק, זה מה שאנחנו שמענו שיש בין החברה החילונית לחברה החרדית.

איתן טי: לא עשיתי כמובן מחקר עומק, אבל - - -

יוליה מלינובסקי: אז תראה את נתוני הממ"מ.

איתן טי: ראיתי קודם.

יוליה מלינובסקי: שווה להתייחס לזה.

יוליה מלינובסקי: כי חוץ מאחוז המשרה צריך להיות גם איכות המשרה והתגמול.

יוליה מלינובסקי: אני לא מוכנה לסבול מצב שאם זה עגבניות ועגבניות, שלחרדי מעצם זה שזה חרדי ישלמו פחות כסף.

איתן טי: ברור.

יוליה מלינובסקי: אז תתייחס אחר כך, תראה את הדוח של הממ"מ ותשלחו לנו התייחסות, אנחנו נכניס את זה לסיכום.

יוליה מלינובסקי: לפני שאנחנו עוברים לזרוע העבודה, בבקשה, אדוני.

יוליה מלינובסקי: תציג את עצמך ואחר כך אנחנו נפנה לזרוע העבודה.

איל ארגוב: איל ארגוב מחטיבת המחקר בבנק ישראל.

איל ארגוב: אני אגיד ממש בקצרה.

איל ארגוב: קודם כל אנחנו מאוד מסכימים כמובן עם זה שצריך להיות אפשרויות תעסוקה מגוונות עם כל מיני סוגים, אם זה מרכזים חרדיים או מרכזים מתואמים, ואם צריך לסייע לאפיקים לעבור, אבל אני חושב שחשוב להדגיש שזו לא הבעיה המרכזית בשוק העבודה.

איל ארגוב: סך הכול שיעורי האבטלה בקרב החרדים, אנשים שרוצים לעבוד ולא עובדים, הם לא מאוד גבוהים, זה 4% אצל נשים, 6% אצל גברים.

יוליה מלינובסקי: זה שרוצים ולא.

איל ארגוב: אלה אנשים שהם לא מועסקים, אבל הם רוצים לעבוד ופנויים לעבודה.

איל ארגוב: כלומר אם אנחנו אומרים 50% שיעורי תעסוקה בקרב גברים חרדים, רוב הסיפור פה זה אנשים שלא משתתפים, שלא מעוניינים לעבוד, לא אנשים שמחפשים באופן אקטיבי עבודה.

יוליה מלינובסקי: מה הסיבה?

יוליה מלינובסקי: מישהו שאל למה הם לא מעוניינים?

איל ארגוב: חלק גדול מזה זו בחירה בחברה החרדית, אבל גם כמובן בסופו של דבר שיעורי ההשתכרות.

איל ארגוב: ושוב, אלה דברים שנאמרו כאן קודם, הם נמוכים יותר, מגיעים לשוק העבודה עם מיומנויות יותר נמוכות, במיוחד בקרב הגברים החרדים.

איל ארגוב: פערי השכר השעתיים אצל גברים חרדים, בבחינה שאנחנו עשינו, רוב פערי השכר מוסברים על ידי השכלה והמיומנות בשוק העבודה.

איל ארגוב: בקרב נשים אנחנו כמעט שלא רואים פערים בשכר השעתי.

יוליה מלינובסקי: אתה בנק ישראל, מה זה גורם למדינת ישראל, לתל"ג של מדינת ישראל, לעתיד הכלכלי של מדינה, העובדה שהחברה החרדית לא משתלבת באופן מלא בשוק התעסוקה?

יוליה מלינובסקי: הסיפור הרבה יותר גדול ממה שאולי נהוג לחשוב.

איל ארגוב: הסיפור גם יהפוך להיות הרבה יותר גדול כי אנחנו יודעים, יש תחזיות דמוגרפיות, שהחברה החרדית גדלה ותופסת נפח יותר גדול, היא צפויה להיות רבע מהאוכלוסייה בגיל העבודה העיקרי בעוד סדר גודל של 40 שנה.

איל ארגוב: מודלים שלנו שמסתכלים על ההבדל בין הישארות במצב הנוכחי בקרב שיעורי התעסוקה לבין מצב שבו הם מתכנסים לשיעורי התעסוקה אצל יהודים לא חרדים, שיעורי התעסוקה וההשכלה, מצביעים על זה שזו פגיעה של משהו כמו 6% מהתמ"ג.

יוליה מלינובסקי: היום, נכון לעכשיו, אם אחוז ההעסקה של גברים חרדים ואחוז ההעסקה של גברים לא חרדים, מה זה היה נותן בתוספת ל - - -

איל ארגוב: אני יודע להגיד במונחים של היום ובמונחים של 2065, משהו כמו 13,000 שקל בתוצר לנפש.

איל ארגוב: כלומר לחשוב שבממוצע כל אחד - - -

יוליה מלינובסקי: אני שמעתי את נגיד בנק ישראל שאמר שנכון לעכשיו אנחנו מפסידים 20 מיליארד בשנה.

איל ארגוב: יכול להיות.

איל ארגוב: שוב, לנפש זה כמובן - - -

יוליה מלינובסקי: לא, בוא, שאנחנו נבין את המצב.

יוליה מלינובסקי: כמה היום המדינה יכלה להרוויח יותר כסף?

יוליה מלינובסקי: כי מה זה המדינה?

יוליה מלינובסקי: בסוף זה שירותים שהמדינה נותנת לכולנו.

איל ארגוב: אני מנסה לעשות חשבון מהיר, אם אני מוסיף משהו כמו 6%.

איל ארגוב: טוב, זה לא בחשבון מהיר.

מרב פלג-גבאי: אני יכולה להגיד שבמסמך שלנו כתוב שב-2065 אמיר ירון אמר שהפער יהיה 13,000 שקל לנפש.

איל ארגוב: כן, 13,000 שקלים לנפש.

איל ארגוב: תחשבו שמשפחה ממוצעת בישראל, כל אחת תקבל תוספת של 13,000 שקל לשנה כמובן.

יוליה מלינובסקי: מה זה תוספת?

איל ארגוב: כל משפחה בממוצע תהיה עשירה יותר ב-13,000 שקל.

איל ארגוב: כמובן תשימו לב, זה לא יהיה אצל משפחה שהיום היא עובדת, כלומר כל הכסף הזה הולך לאנשים שיתווספו לתעסוקה.

יוליה מלינובסקי: לא הבנתי.

איל ארגוב: התוצר לנפש בישראל, התוצר לנפש זה כמה תוצר בסך הכול אנחנו מייצרים פר נפש במדינת ישראל, הוא יהיה יותר גדול אם שיעורי התעסוקה וההשכלה שלהם יהיו דומים ליהודים הלא חרדים.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, עכשיו הסברת את עצמך, זאת אומרת אם הגברים החרדים יעבדו בקצב של הגברים הלא חרדים אנחנו כולנו נהיה יותר עשירים ב-13,000 שקל בשנה.

איל ארגוב: ב-13,000 שקל לנפש לשנה, שזה בערך 6% מההכנסה שלנו.

יוליה מלינובסקי: מתי זה צריך לקרות?

איל ארגוב: לא, זה כמובן יקרה אם –

יוליה מלינובסקי: אם וכאשר.

איל ארגוב: אם יהיה השינוי.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת צריך לתרגם את זה.

יוליה מלינובסקי: אנשים לא מבינים מה זה תקציב המדינה, אנשים לא מבינים מה זה תל"ג, זה תכלס כולנו.

יוליה מלינובסקי: שיהיה ברור פה, זה כולנו, זה כל אחד מאיתנו, כולל הילדים שעוד לא נולדו.

איל ארגוב: נקודה אחרונה.

איל ארגוב: חבר הכנסת מוסי רז שאל לגבי גיל הפטור, אז יש מחקר משותף שנעשה לבנק ישראל על ידי נעם זוסמן במועצה הלאומית לכלכלה, על ידי אברהם זופניק, הוא גם יושב פה, שבחן את הנושא של הורדת גיל הפטור.

איל ארגוב: הורדת גיל הפטור מסייעת להכניס אנשים לשוק העבודה, בחנו את הורדת גיל הפטור שהייתה ב-2014 וזה הגדיל את הסיכויים של מישהו בן 24 שעכשיו הורידו לו את גיל הפטור להיות מועסק בערך בשלוש נקודות אחוז.

איל ארגוב: כלומר זה מובהק, זה משמעותי, שזה משפיע, אבל זה לא סדרי הגודל הגדולים, זה לא פותר את כל הבעיה, אבל יש השפעה.

יוליה מלינובסקי: ואיפה הדוח הזה?

איל ארגוב: זה מחקר שהתפרסם, אני יודע שהוא התפרסם כמחקר של בנק ישראל, אולי גם באתר המועצה.

יוליה מלינובסקי: בבקשה תעבירו את זה למנהלת הוועדה.

יוליה מלינובסקי: פגיעה בתל"ג, 19 מיליון שקל, זה מה שאתם כתבתם, בנק ישראל, גברים חרדים ב-2018, 19 מיליארד שקל בשנה, גברים חרדים ב-2020, לפי תרחיש, 20 מיליארד שקל בשנה.

יוליה מלינובסקי: ב-2030 הפגיעה תהיה 43 מיליארד שקל בשנה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת לפי הנתונים שלכם היום הפגיעה בתל"ג 20 מיליארד שקל בשנה, מעצם זה שאנחנו לא מגיעים לאותם האחוזים.

יוליה מלינובסקי: בסדר, אבל אנחנו כרגע לא מחפשים אשמים.

יוליה מלינובסקי: תעבירו בבקשה את הדוח הזה, שאנחנו נוכל לפרסם את זה באתר הוועדה ושהציבור הרחב יוכל להשתמש בו.

יוליה מלינובסקי: המועצה הלאומית לכלכלה, יש לכם מה להוסיף?

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: זה הדוח שאתם עשיתם ביחד?

יוליה מלינובסקי: יופי, מצוין.

עקיבא גנז: אני רציתי להתייחס לנושא הזה קצת מכיוון אחר.

עקיבא גנז: דיברו פה הרבה על נושא של שכירים, אנחנו במט"י ירושלים, מרכז טיפוח יזמות בירושלים, עוזרים לכל בעלי העסקים בכל תחום, ליווי עסקי, פיננסי, ליווי זה או אחר ואנחנו מרגישים וחווים את זה שבכל שנה יש מאות רבות של פניות מהמגזר החרדי.

עקיבא גנז: אנחנו עוסקים בכל המגזרים, הערבי, הכללי, החרדי, עולים חדשים, ממשרד הקליטה, יש פניות רבות מאוד מהמגזר החרדי שבפועל מבקשים לפתוח עסקים, בין מהסיבה שהם לא השתלבו בשוק העבודה כשכירים ובין כי הם רוצים להיות בעלי עסקים.

עקיבא גנז: הבקשה והרצון שלהם להשתלב בשוק העבודה הוא מאוד מאוד גדול.

עקיבא גנז: אנחנו עוזרים להם גם בנושא של סיוע פיננסי, לפתוח את העסק, ללוות אותם על ידי יועצים שאנחנו מפעילים.

עקיבא גנז: הדבר הזה קיים, כלומר אפשר לחוות את הנושא של השתלבות בשוק העבודה מהמגזר החרדי גם מהכיוונים האלה, ופחות דיברו על זה כאן, השאלה עד כמה אתם מכניסים את זה במסגרת השיקולים שלכם.

יוליה מלינובסקי: לא יודעת, כרגע הדיון הוא יותר סביב הנושא של השכירים.

יוליה מלינובסקי: בן אדם שלא כל כך מכיר את המציאות זה מאוד קשה לקפוץ לתחום של עסק.

אושרה לוי: נכון, אני אשמח להתייחס לזה ולהגיד שהחברה החרדית, ואני לא אדבר בהכללה, אלא בזהירות, החברה החרדית היא חברה יזמית.

קריאה: הון שלא מעבודה, זו סוגיה שלמה.

אושרה לוי: כן, אבל אתם יכולים לראות שהרבה מאוד מהחסמים שכביכול מפריעים לאנשים מהאוכלוסייה החרדית להשתלב בשוק התעסוקה הרגיל, כמו למשל נשים, ואני יכולה להגיד שגם באוכלוסייה הכללית זה לא בדיוק כיף חיים, אבל הנשים בחברה החרדית הולכות ופותחות יותר ויותר עסקים, אנחנו ממש רואים את זה בנתונים, במיוחד עכשיו אחרי תקופות הקורונה.

אושרה לוי: אני לא מדברת על עסקים גדולים, אני מדברת על עסקים של פרילנסיות ושל נותנות שירותים.

אושרה לוי: הבעלים הרבה פעמים, אגב, שתדעו את זה, רואים את זה גם בנתונים של ירידה בשיעורי התעסוקה, אבל הרבה מאוד מהגברים החרדים דווקא מנהלים את העסקים האלה, הם פשוט לא רשומים.

אושרה לוי: זה חלק מהנקודות.

אושרה לוי: ואני יכולה להגיד שגם בנושא הזה של חברות גדולות היום, הם הוציאו שירותי ליבה החוצה לשירותי פרילנס.

אושרה לוי: אם תפתחו יד 2 אתם תראו את זה, הרבה מאוד שירותי משרד, מכירות, דברים כאלה, פשוט יצאו לשוק העסקי החופשי יותר.

יוליה מלינובסקי: אז אולי תגישו לו את ההמלצות מה לדעתכם צריך לעשות כדי לעזור.

יוליה מלינובסקי: אני לא מכירה את התחום, לא יודעת, אבל אולי יש המלצות ואז אנחנו נוכל דרך הממשלה ומשרדי ממשלה וגורמים אחרים לגבש משהו, אם אתם אומרים שזה קורה.

יוליה מלינובסקי: פה אין לי דעה, תגישו לוועדה, נפרסם, נגבש משהו, נחשוב לפחות, אולי זה הכיוון.

יוליה מלינובסקי: טוב, זרוע העבודה, הבמה שלכם.

יוליה מלינובסקי: שמעתם את הדברים, אני לא אומרת שהכול שחור, אבל מצד שני אני לא יכולה להגיד שהכול מצוין.

יוליה מלינובסקי: אולי עובדים, עושים, מנסים, מתקדמים, יש פרטנרים, אבל יש גם תוצאות שאנחנו לא כל כך – גם שמענו מהמעסיקים, כולם רוצים, אבל.

יוליה איתן: כן, שלום לכולם, ותודה, יושבת הראש, על זימון הדיון וההזמנה לדבר בו.

יוליה איתן: אנחנו הכנו מצגת, אני אשמח אם אפשר יהיה להעלות אותה.

יוליה איתן: שמי יוליה איתן, אני ראש מינהל תעסוקת אוכלוסיות בזרוע העבודה ואנחנו הגורם האמון על שילוב בתעסוקה של אוכלוסיות היעד, בין היתר של האוכלוסייה החרדית.

יוליה איתן: היו פה כמה אמירות במהלך הדיון, אני לא אתייחס לכולן, אם בסוף הסקירה תרגישו שהדברים לא נענו אז אני אשמח להתייחס באופן פרטני.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא הספקנו להעלות את המצגת כי את שלחת את זה עשר דקות לפני הדיון.

יוליה מלינובסקי: מבחינה טכנית לא הספקנו.

יוליה איתן: אוקיי, זה היה נחמד אם הייתי יודעת.

יוליה איתן: בכל מקרה אנחנו מסכימים עם האבחנה שבשנים האחרונות יש סטגנציה בשיעור התעסוקה של הגברים החרדים, יש לזה שורה של הסברים ואנחנו לא נצלול לכולם כאן עכשיו, אבל כן חשוב להדגיש, גם בפורום הזה, ששיעור הילודה והריבוי הדמוגרפי של האוכלוסייה החרדית הוא מאוד מאוד גבוה ולכן היכולת להישאר באותם שיעורי תעסוקה היא פועל יוצא של הרבה מאוד מאמצים של שילוב של הרבה מאוד אנשים במאגר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת את אומרת שזה מצב עוד יותר טוב ממה שאנחנו חושבים.

יוליה איתן: אני אומרת שאנחנו רצים אחרי מטרה נעה בקצב מאוד מאוד מהיר ולכן אנחנו כולנו צריכים לרוץ מאוד מאוד מהר.

יוליה איתן: צריך להבין את הסיטואציה.

יוליה איתן: זה שאנחנו רואים איזה שהיא סטגנציה, במצב שבו לא היה קורה כלום ואף אחד לא היה פועל היינו רואים ירידה בשיעור התעסוקה.

יוליה איתן: זה לא אומר שאנחנו צריכים ללכת לישון או להיות מרוצים מהמצב, אבל כן, גם את הנתונים האלה צריך לקחת בקונטקסט המתאים לחברה החרדית שהיא חברה אחרת, שונה, בהקשר של שיעור הילודה ביחס לציבור הכללי בחברה הישראלית וגם לציבורים אחרים.

יוליה איתן: אנחנו כן רואים בלימה במגמת העלייה בשיעור התעסוקה, יש לזה הרבה הסברים, כמו שאמרתי.

יוליה איתן: אני חושבת שההתייחסות לנושא כסוגיה אסטרטגית, כפי שפתחת את הדיון עם איל מבנק ישראל, באמת ההסתכלות שלנו וההתבוננות שלנו כמשרד העבודה והכלכלה שבא ורואה את זה יחד עם כל הממשלה מתוך הבנה שהאוכלוסייה החרדית הולכת לגדול בצורה מאוד מאוד משמעותית.

יוליה איתן: אנחנו מבינים שהאוכלוסייה החרדית בשנת 2065 הולכת להיות כשליש מאוכלוסיית ישראל ולכן שיעור התעסוקה וההשתלבות בתעסוקה הם דרמטיים.

יוליה איתן: שמענו פה חלק מהנתונים.

יוליה איתן: הנתון של פוטנציאל צמיחה של 9% בתוצר לנפש ותוספת של 13,000 שקלים, אנחנו מדברים על מצב שבו השתלבות בתעסוקה גם תצמצם את שיעור העוני בחברה החרדית.

יוליה איתן: אנחנו דיברנו עד עכשיו על ההשלכות על המשק הישראלי, אבל יש לכך כמובן גם השפעות פנימיות בתוך החברה החרדית ומה שזה יכול לחולל.

יוליה איתן: אנחנו רואים הרבה תהליכים חיוביים בהקשר הזה.

יוליה איתן: אני רוצה לשים גם את הדיון באיזה שהוא קונטקסט כללי גם מצד המעסיקים.

יוליה איתן: אנחנו בפער של עובדים במשק, כלומר עוד לפני שאנחנו נכנסים לזוּם-אִין בחברה יש כ-120,000 משרות פנויות במשק הישראלי והמספרים שנאמרו פה הם חלק מהתופעה שהיא תופעה יותר רחבה של פערים שהם תופעה ייחודית.

יוליה איתן: אגב, היא לא ייחודית לישראל, אבל אנחנו רואים משהו שמשתנה בשוק העבודה אחרי הקורונה.

יוליה איתן: הרבה בחירות אחרות או טעמים משתנים של העובד הישראלי וזה מסוג הדברים שאנחנו צריכים להידרש אליהם, אבל הפער בין המשרות הפנויות לבין הנכונות של העובדים להשתלב בהן, אנחנו רואים שיש - - -

יוליה מלינובסקי: אבל יכול להיות שהם לא יודעים שיש את המשרות האלה, אני לא יכולה לרצות במשהו שאני לא יודעת שהוא קיים.

יוליה איתן: אנחנו נתייחס לזה, אני כן בכל זאת אומרת שיש פה משהו מערכתי.

יוליה איתן: 140,000 משרות, אי אפשר למלא את כולן עם החרדים, יש פה משהו שקורה גם ברמה המשקית.

יוליה איתן: אני שמה את זה ברקע.

יוליה איתן: יש חסמים להשתלבות בתעסוקה.

יוליה איתן: אסף וגלעד פירטו על זה, אני לא אכנס.

יוליה איתן: כן יש סוגיה של העדפה תרבותית, כפי שציינת, יושבת הראש, גם בצד של המעסיקים, והחששות, כפי שפורט פה בהרחבה, אנחנו מודעים לכך.

יוליה איתן: חלק משיטת הפעולה שלנו, אני אתייחס לנושא שחבר הכנסת מוסי רז העלה קודם, לעניין חוק הגיוס, האם הוא משפיע, לא משפיע.

יוליה איתן: חד משמעית מבחינתנו זה צעד נדרש עבור שוק העבודה, הורדת גיל הפטור גם בעבר גרמה לעלייה בשיעור התעסוקה.

יוליה איתן: אנחנו נמצאים בחדרים מקבילים פה במשכן בתהליך של חוק הגיוס שאמור להוריד את גיל הפטור, אנחנו תומכים בכך.

יוליה איתן: וגם מראש היעדים שהממשלה הציבה לעצמה לעניין התעסוקה מתפצלים בין תסריט שבו יש הורדת גיל הפטור, ואז היעד הוא 70% תעסוקה לגברים חרדים, לעומת 65% שיעורי תעסוקה ב-2030 ללא חוק הגיוס.

יוליה איתן: ברור לכם שלא היינו הולכים על המתווה הזה אם לא היינו חושבים שאין השפעה, ההיפך הוא הנכון, ככל שהגברים החרדים יוכלו בגיל צעיר יותר להיות באופן חוקי פנויים להשתלבות בתעסוקה, לכניסה למסלולים כפי שתוארו פה, אנחנו בטוחים שזה – אנחנו גם רואים ממצאים מהעבר שכך היה, ולכן כן מדובר פה בצעד משמעותי מאוד, קריטי, אנחנו מאוד תומכים בו ומאוד רוצים שהוא יתממש.

יוליה מלינובסקי: בסיפור של המעסיקים, איזה תמריצים אתם נותנים למעסיקים והאם זה מותאם ומספיק.

יוליה איתן: אני אסביר את שיטת העבודה ואני אתייחס גם למעסיקים.

יוליה איתן: הזכירו פה קודם לכן מרכזי הכוון תעסוקתי שנמצאים ב-12 רשויות.

יוליה איתן: רק נתונים, כפי שהתבקשנו, כ-18,000 פונים בשנה, יש 12,000 משתתפים.

יוליה איתן: המרכזים עושים אבחון תעסוקתי.

יוליה איתן: הצעד הראשון שדיברת עליו פה בהרחבה בוועדה, אנחנו מאוד מאוד מבינים שאנחנו פוגשים אנשים שלחלקם זה המפגש הראשון עם שוק העבודה, או בכלל שאילת השאלות.

יוליה איתן: שאלת את ראובן נריה שאלה, אז מה החלום.

יוליה איתן: אני חושבת שזו אחת השאלות הקשות והמורכבות שאנשים מתקשים לענות עליה לפני שהם מכירים בכלל מה קיים ומה אפשר.

יוליה איתן: אז חלק מהעבודה שלנו היא לבצע אבחון תעסוקתי, היא - - -

יוליה מלינובסקי: אבל יכול להיות שאנשים לא יודעים מספיק על אותם מרכזים.

יוליה מלינובסקי: אני הבאתי לך דוגמה חיה.

יוליה איתן: אני לא נכנסת למקרה פרטיקולרי, אני כן יכולה להגיד ש-18,000 איש מכירים, יש קמפיינים שנמצאים באוויר, כולל בכל ערוצי המדיה האפשריים, הרגע הסתיים קמפיין וראינו גם את התגובה על הקמפיינים שלנו.

יוליה מלינובסקי: בכלי תקשורת שהם בתוך המגזר?

יוליה איתן: בוודאי, 'מבשר', 'במשפחה', רדיו כל חי.

יוליה איתן: אם את רוצה אני יכולה להגיד לך את כל הערוצים, אנחנו מאוד מאוד חזק בתוך הציבור החרדי, עובדים עם כל הארגונים האפשריים, עם כל מובילי דעת הקהל בתוך החברה החרדית.

יוליה איתן: הצוותים שמפעילים את המרכזים מגיעים מתוך החברה החרדית.

יוליה איתן: המודעות התרבותית שלנו היא מאוד מאוד גדולה.

יוליה מלינובסקי: אבל מה עם העיריות?

יוליה מלינובסקי: הבנתי שבעיריות אין שיתוף פעולה.

יוליה איתן: אני לא חווה היעדר שיתוף פעולה.

יוליה איתן: בחלק מהמקומות אנחנו גם מפעילים את המרכזים באמצעות רשויות מקומיות.

יוליה איתן: אנחנו עושים את זה גם בירושלים וגם בבני ברק.

יוליה איתן: יש שונות בין הרשויות המקומיות.

יוליה מלינובסקי: ביתר עילית, מודיעין עלית, למשל?

יוליה איתן: ביתר עילית, בוודאי, יש לנו מרכז ויש שם שיתוף פעולה.

יוליה איתן: אנחנו מעולם לא נתקלנו בקושי בעבודה מול הרשות המקומית.

יוליה איתן: זה לא האתגר שלנו.

יוליה איתן: ההיפך, בהרבה מאוד מקומות אנחנו מקבלים רוח גבית ונכונות.

יוליה מלינובסקי: אבל אתם כן נתקלתם?

חיים פורוש: כי שירות צבאי ושירות לאומי אלה שני מקומות שהיחס קצת שונה.

יוליה איתן: הפעילות של מרכזי ההכוון, הם מקובלים בחברה החרדית, הם מגיעים מהזווית של הפרנסה, הם באים לתת כלים לפרט ולמעסיק כדי להשתלב בתוכה ולפחות אנחנו לא נתקלנו בקושי.

יוליה איתן: יש מקומות שבהם יש התנגדויות, גם החברה החרדית היא מגוונת, יש בתוכה הרבה מאוד גוונים.

יוליה מלינובסקי: איפה הקושי, יוליה?

יוליה מלינובסקי: הכול טוב, עובדים קשה, כולם מגויסים למשימה, פנטסטי, מצוין, כולנו נלך הביתה.

יוליה מלינובסקי: איפה הבעיות?

יוליה איתן: איפה הבעיות?

יוליה איתן: אז ברשותך אני עוצרת את הסקירה ואני אתייחס לשאלה של איפה הבעיות.

יוליה איתן: כשהתחלנו לדבר על פתרונות מחוץ לקופסה בואו נתייחס לקופסה שכרגע חסרה לנו על השולחן.

יוליה איתן: הקופסה שחסרה כרגע על השולחן היא תכנית תעסוקה מתוקצבת, רב שנתית, לציבור החרדי.

יוליה איתן: אנחנו נמצאים היום עם פריסת שירותים שנקבעה אי שם ב-2013, תכנית החומש הסתיימה לה ב-2019 ומאז בגלל מורכבויות אלו ואחרות שקשורות להליכי אישור התקציב בעצם היום למדינת ישראל אין תכנית תעסוקה רב שנתית לחברה החרדית.

שלמה אייזיק: ולשאר המגזרים?

יוליה איתן: יש מקומות שכן.

יוליה איתן: ככל שרוצים להתגבר על הפער העצום שהוצג פה בוועדה, לעשות תהליכים שיטתיים, מתודולוגיים, מול החברה, מול המעסיקים, יש צורך להבטיח תקצוב רב שנתי שיאפשר גם תכנון ויאפשר גם פעולות שהן לא פעולות מידיות שהן נגזרת של משבר זה או אחר.

יוליה איתן: אז קודם כל בוא נתחיל עם זה, זה משהו שבעיניי הוא יכול להיות פספוס ובכייה לדורות אל מול כל המגמות שהרגע תוארו פה בוועדה.

יוליה איתן: חייבים לדאוג לכך שתהיה אפשרות לתכנן, לבצע, ליישם ולבנות אמון מול החברה החרדית בדבר הכוונות שלנו כממשלה.

יוליה איתן: אז זו הקופסה.

יוליה איתן: קודם כל שתהיה לנו קופסה ואז בואו נדבר גם על פתרונות מחוץ לקופסה.

יוליה איתן: פתרונות מחוץ לקופסה, אני חושבת שהמנגנון שקיים היום הוא מאוד מאוד גמיש, יש בתוכו הרבה יכולת להעניק דברים מותאמים באופן אישי לאנשים.

יוליה איתן: מי שמגיע ומקבל אצלנו שירות, וכל מי שעובד איתנו גם יודע שאנחנו כן רואים את הדברים כ-tailor made, אנחנו מבינים שכל אחד בא עם הרקע שלו, עם המורכבות שלו.

יוליה איתן: אגב, גם המעסיקים הם מגוונים, גם את זה אני חייבת להגיד.

יוליה איתן: תוך כדי גם בדקתי, יש עבודה מול האיגוד, גם מולכם נפתח איזה שהוא שיח וככל שיש פער אנחנו נגשר עליו.

יוליה איתן: לנו יש עניין רב לראות שבסוף יש את המפגש המוצלח בין היצע לביקוש בשוק העבודה.

יוליה איתן: הכלים למעסיקים הם כלים יותר חדשים בהשוואה לפרט, בפרט אנחנו מטפלים כבר שמונה שנים, פותחה מתודולוגיה סדורה שאנחנו מעדכנים אותה ומפתחים כל הזמן שיתופי פעולה חדשים, כולל עם מל"ג-ות"ת, שנמצא פה הנציג, כולל עם השירות האזרחי, כולל עם צה"ל, שלא נמצאים כאן, אבל יש לנו איתם שיתופי פעולה רבים.

יוליה מלינובסקי: עם כל הכבוד, אבל אנשים נופלים.

יוליה מלינובסקי: את רואה, הוא לא דיבר רק על עצמו, הוא דיבר גם על החברים שלו שהם באותה סיטואציה.

יוליה איתן: אני ממש מזמינה אותך לבוא למרכז מפתח בביתר עילית, ישראל מנדלבוים ממתין לך, בסדר?

ראובן נריה שבזי: מאה אחוז.

יוליה מלינובסקי: יופי.

יוליה מלינובסקי: וגם קח את כל החברים שלך, זה ממני כבר.

יוליה מלינובסקי: אם כבר עסקת חבילה, יוליה.

יוליה איתן: אנחנו מאוד בעד, אני גם באמת באמת חושבת שהיום יש כל כך הרבה כלים שרצים בשטח.

יוליה מלינובסקי: מה עם המעסיקים, יוליה?

יוליה איתן: בצד של המעסיקים יש כלים שחלקם הם סיוע בסבסוד שכר, חלקם הוא מתן כלים להעסקה מגוונת ומכלילה.

יוליה איתן: זה לא מספיק להגיד: אני רוצה להיות מגוון ואני מוכן לשים לו את המיקרו הכשר, זה הרבה דברים בתוך החברה, צריך לעשות התאמה, לעשות סוויץ' על איך אתה עובד.

יוליה איתן: אז יש פורום לגיוון שאנחנו עושים במיזם משותף כדי לקדם את ההבנה והתפיסה של המורכבות של הנושא.

יוליה איתן: אנחנו מסייעים למנכ"לים של חברות בשיתוף פעולה גם עם המגזר העסקי כדי להנגיש את כל האינפורמציה הזאת למנהלים וגם לשדרת ניהול הביניים, כדי שזה יתפוס.

יוליה איתן: כל העניין של סבסוד שכר, יוליה, אני חושבת שאנחנו פיתחנו כמה כלים בתקופה האחרונה, יש כלים יותר ישנים.

יוליה מלינובסקי: יש מענקי עבודה.

יוליה איתן: יש כלים יותר ישנים, יש אפשרות לבחון אותם אל מול האתגרים שהוצגו פה גם כעת כדי לראות את ההתאמה המיטבית.

יוליה מלינובסקי: אבל שוב פעם, הנהלים שכרגע יש בהקשר של מעסיקים, שוברים או סוג של שוברים למעסיקים, זה ישים?

יוליה מלינובסקי: זה מתאים או שצריך לשנות את זה?

יוליה איתן: יש שני מסלולים של סיוע למעסיקים בהקשר של סבסוד שכר, אחד מהם זה מסלול תעסוקה שהיום עדיין נמצא ברשות ההשקעות במשרד הכלכלה ואנחנו חושבים שהוא צריך להיות חלק מארגז הכלים שניתן למעסיקים מתוך הסתכלות על שוק העבודה.

יוליה מלינובסקי: מה זה קשור לרשות ההשקעות?

יוליה מלינובסקי: אפשר בבקשה שאילתה לשרת הכלכלה על הנושא הזה?

יוליה מלינובסקי: זה סל של כלים.

יוליה איתן: יש שובר למעסיק, שזה כלי חדש שפותח בסיום תקופת הקורונה, לבקשת ועדת הכספים ובשיח עם חברי הכנסת פה במשכן במטרה לסייע בדיוק בגישור הזה אל מול שוק העבודה.

יוליה איתן: הכלי הזה פועל חצי שנה, אנחנו לומדים אותו ואנחנו נדייק אותו ולגמרי נבחן אותו גם אל מול המציאות המתהווה בהקשר של החברה החרדית.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

ריקי שפירא: אני יכולה לומר שני משפטים?

יוליה מלינובסקי: כן.

ריקי שפירא: אני רק רוצה להניח את זה כאן.

ריקי שפירא: אני חושבת שדיון שעוסק בשילוב חרדים בתעסוקה לא יכול להתעלם מכמה נושאים כבדים שנמצאים פה ברקע.

ריקי שפירא: האחד זה הסיפור שהעלו כאן, זה הבעיה של ההכשרה.

ריקי שפירא: אנחנו שנים עסקנו בנושא של הכשרה לחרדים שמתחילה עוד מגיל מוקדם יותר, לפני שהם מגיעים לגיל תעסוקה, שנותנת להם אנגלית, שנותנת להם כלים שיוכלו באמת להגיע ל - - -

יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך משהו, אני קצת מרגישה, האמת, עכשיו הרגשתי את זה, כנראה אחרי שעתיים של דיון, אני לא רוצה לדבר בהם ואנחנו.

ריקי שפירא: זה לא הם ואנחנו.

ריקי שפירא: אני מקבלת את מה שאמרה היושבת ראש, אנחנו כולנו חברה אחת ולנו חשוב, להיפך, אנחנו פעלנו לטובת זה שחרדים יקבלו הכשרה.

ריקי שפירא: אני רוצה לומר לך, כבוד היושבת ראש, זה אולי לא כפי שאת חושבת, אנחנו מסייעים באופן ישיר לחרדים שמעוניינים להשתלב.

יוליה מלינובסקי: לא, זה בלי שום קשר אלייך, אני בדיוק תפסתי את עצמי - - -

ריקי שפירא: אני לא אמרתי מילה אחת של הם ואנחנו.

יוליה מלינובסקי: לא, את לא הבנת אותי נכון.

יוליה מלינובסקי: אני, אחרי שעתיים של דיון, פתאום תפסתי את עצמי, כנראה שאת האקורד האחרון שהיה, אנחנו צריכים להפסיק לדבר על הם ואנחנו, כי זה הפלונטר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים להבין שזו המדינה, זה ביחד.

ריקי שפירא: לגמרי, גברתי.

ריקי שפירא: אני לגמרי איתך.

ריקי שפירא: אנחנו פועלים בעניין הזה בדיוק מתוך התחושה הזאת, אנחנו לגמרי לא מרגישים במובן הזה שאנחנו פועלים כגוף שמתנגד, חס וחלילה, לשילוב תעסוקה חרדית.

ריקי שפירא: אבל אני רוצה לומר דבר נוסף, ואני רוצה לומר את זה גם למכון הישראלי לדמוקרטיה, אני חושבת שמאוד נכון לדבר על הכללים של איך משלבים ואיך עושים התאמות, אבל אי אפשר להתעלם מהנושא, וכבוד היושבת ראש העלתה את זה, של איפה זה עלול לפגוע בנשים וכן לשים את זה על השולחן.

ריקי שפירא: לי קצת חסר שמגישים מצגות שעוסקות בהתאמות כשהמילים לשמור על הזכויות של נשים ולשים גבולות כאשר יש שילוב תעסוקת גברים בחברה, זה אפילו לא מוצג, זה אפילו לא מופיע.

אסף מלחי: זה הוצג ונאמר.

ריקי שפירא: זה לא היה במצגת, אני צילמתי לעצמי את המצגת.

ריקי שפירא: נאמר על התאמות, אבל לא הוצג שם העניין של שוויון נשים בתעסוקה.

ריקי שפירא: את זה דווקא אני אומרת מתוך זה, כבוד היושבת ראש, שאנחנו כן חברה אחת, אני כן רוצה לעבוד עם חרדים.

ריקי שפירא: אני רוצה שחרדים יעבדו איתי, אבל אני רוצה שיהיה ברור איפה הגבולות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך משהו, אני למדתי משהו בקורונה.

יוליה מלינובסקי: אני מחזיקה בדעות ואני אישה ומרגישה מצוין עם עצמי ואין לי שום בעיות, מי שיש לו בעיה זו בעיה שלו, אבל בקורונה למדתי משהו, שטובת הכלל לפעמים גוברת על טובת הפרט.

יוליה מלינובסקי: ראינו את זה.

יוליה מלינובסקי: המטרה פה היא הרבה יותר גדולה ואם אני כאישה אצטרך ל - - -

ריקי שפירא: לוותר על כיסא היושב ראש, גברתי?

יוליה מלינובסקי: לא, לא, רגע.

ריקי שפירא: אז איפה הגבול?

ריקי שפירא: הנה, זו בדיוק הנקודה.

ריקי שפירא: אז המזכירה כן תוותר והיושב ראש לא תוותר?

יוליה מלינובסקי: אם אני כאישה אצטרך לעשות על זה חשיבה ואולי כן לוותר על איזה שהוא סוג של נוחות שלי - - -

ריקי שפירא: עובדת?

יוליה מלינובסקי: כן, כי טובת הכלל גוברת על טובת הפרט.

יוליה מלינובסקי: לפי הנתונים שאנחנו רואים זה צורך קיומי ואם בעוד 20 שנה, כמה אמרתם?

יוליה מלינובסקי: 30% משוק התעסוקה יהיו חרדים, או שאנחנו נעבוד ונחיה ברווחה או שכולנו, אבל כולנו, נהיה בעוני.

יוליה מלינובסקי: זו המשוואה מבחינתי, יכול להיות שיש דעות אחרות.

יצחק כהן: יש כמה תכניות של נציבות שירות המדינה, תכנית משפיעים, ספציפית שעכשיו חוזרת - - -

יוליה מלינובסקי: על נציבות שירות המדינה יש לי ביקורת עכשיו מפה עד הודעה חדשה, אני לא רוצה לפתוח את זה.

יצחק כהן: אני אומר שיש כמה תכניות שהוקפאו בעקבות אג'נדות כאלה.

ריקי שפירא: שהיו בהפרדה והדירו נשים.

יוליה מלינובסקי: תצאו מהכיוון הזה של רק אקדמאים.

יוליה מלינובסקי: יש גם אנשים אחרים שבהחלט אפשר להכשיר אותם.

יוליה מלינובסקי: יש בזום דובר אחרון, פספסתי, אני מצטערת, מנכ"לית נשיאות המגזר העסקי, הגר, תעלו אותה בבקשה.

יוליה מלינובסקי: את תדברי אחרונה ואני אסכם את הדיון בסוף.

הגר יהב: תודה רבה, גברתי היושבת ראש.

יוליה מלינובסקי: בגלל שאתם התפצלתם, התעשיינים וזה, אני כבר לא יודעת מי מייצג את מי.

הגר יהב: אז אני אגיד.

הגר יהב: שמי הגר יהב, מנכ"לית המגזר העסקי, אני עובדת עם דובי אמיתי, ואנחנו מייצגים 12 ענפים במשק, הקבלנים, המלונות, החקלאים, התעשייה הזעירה עד 20 עובדים, חברות הביטוח, איגוד הבנקים, בתי ההשקעות, האבטחה ואיגוד משאבי האנוש והסיעוד.

הגר יהב: 80% מהמשק.

הגר יהב: אני מודה שזכיתי, הייתי בקשב רב בכל הדיון הזה והנתונים האלה מוכיחים שמזמן כל הסיפור של תעסוקת חרדים זה לא אירוע נישה, זה אירוע שהוא צריך להיות המרכז וזה אירוע לאומי.

הגר יהב: שמעתי גם את דבריה של יוליה, שהם מאוד משמעותיים מבחינת הדברים שנעשים על ידי זרוע העבודה ואני מתחברת מאוד לדבריו של נריה שיושב שם, והגיע הזמן לייצר פה מכינה לחיים ולייצר פה איזה שהיא שנה מסוימת על ידי המדינה שנותנת כלים לאוכלוסייה מהמגזר החרדי, בדגש על מיומנויות לעולם התעסוקה, בדגש על סיוע בשפה, אם זה אנגלית, או הוא אומר שהוא רוצה להיות בתכנות - - -

יוליה מלינובסקי: איפה אתם?

יוליה מלינובסקי: מה צריך לעשות הבנו, אתם מייצגים את המגזר העסקי, סביר להניח שגם אתם יכולים לתרום.

יוליה מלינובסקי: איפה הבעיות, מה ניתן לעשות?

יוליה מלינובסקי: איפה אתם יכולים להתגייס למשימה הזאת?

הגר יהב: המודל שבעיניי הוא המודל הנכון ביותר שניתן לשלב בו את כל השיח שהיה פה, כי הבעיות הוצגו פה בצורה מאוד טובה, אני לא חושבת שיש לי מה להוסיף לזה, זה המודל של מנהלת המעסיקים שאנחנו הקמנו.

הגר יהב: המנהלת הזו אוספת את כל הצרכים של המעסיקים - - -

יוליה מלינובסקי: מנהלת חרדים, איפה?

הגר יהב: מנהלת המעסיקים, לא חרדים, שאנחנו הקמנו על ידי הפורום הכלכלי חברתי בשיתוף עם זרוע העבודה ובשילוב עם ההסתדרות ומטרת המנהלת היא לאסוף את הדאטה על הצרכים של המגזר העסקי בהקשר של מיומנויות, איזה הכשרות מקצועיות המדינה צריכה לממן בשביל שהמעסיקים יקבל כוח אדם מיומן.

הגר יהב: המודל הזה, שהוא מודל מאוד מאוד מצליח, שההכשרות שהמדינה מממנת באמצעות המידע שעולה ממנהלת המעסיקים הוא מביא למימוש מאוד מאוד גבוה, למימוש הכי חכם של הכסף שמתוקצב על ידי המדינה להכשרות מקצועיות.

הגר יהב: בסוף כל הכשרה שכזו יש העסקה בפועל.

הגר יהב: אם אנחנו לוקחים את המודל הזה ומסתכלים על כל מה שעלה פה בדיון הזה בהקשר של צרכים, בעיות ופתרונות, ומממשים באותו אופן מודל משותף בין המעסיקים ונציגות של החברה החרדית, כי אי אפשר להסתכל על האנשים האלה מבלי לשלב אותם, כמו שנריה אמר, הדברים שנריה אמר הם כל כך פשוטים והם כל כך ברורים.

יוליה מלינובסקי: אני ממליצה לכם, אתם גוף מאוד חזק, עם אמצעים, תצאו לקמפיין גיוס, תגידו לאנשים מהמגזר החרדים: תבואו אלינו.

יוליה מלינובסקי: גם אתם יכולים להכשיר, בסוף העובד הזה יעבוד אצלכם.

יוליה מלינובסקי: גם בתחום מלונאות, גם בבנקים, גם בחברות ביטוח, גם באבטחה, הרבה דברים.

יוליה מלינובסקי: אני מצפה מכל אחד שלא יספר לי מה אחר צריך לעשות אלא שגם יעשה.

יוליה מלינובסקי: אתם גורם מרכזי, כמו התעשיינים גם אתם, אתם בעצמכם יכולים לעשות הכשרות מקצועיות, ואם אני לא טועה, יש לכם אפילו קרן לדבר הזה, קרן שנקראת מעגלים.

הגר יהב: הקרן נסגרה.

יוליה מלינובסקי: אז אפשר לחשוב על קרן אחרת שתעשה הכשרה מקצועית למגזר כזה או אחר או לפי צרכים כאלה ואחרים, על זה אנחנו נדבר בזמן אחר.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

הגר יהב: תודה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לסכם את הדיון.

יוליה מלינובסקי: כמה דברים.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת לקבל מידע מזרוע העבודה על תעסוקת חרדים לפי ענפים, יוליה.

יוליה מלינובסקי: את זה אנחנו לא קיבלנו, רצינו לראות לפי ענפים.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שזה אצלכם.

יוליה מלינובסקי: אני אשמח לראות את הנתון הזה.

יוליה מלינובסקי: התשואה שאנחנו מקבלים מהכשרה מקצועית, כמה התחילו וכמה סיימו.

יוליה מלינובסקי: גם על זה לא קיבלנו נתונים, זאת אומרת צריך להיות איזה שהוא מדד הצלחה.

יוליה מלינובסקי: אגב גם אצלכם בשירות לאומי, כמה נכנסים לקורס וכמה נושרים בדרך ועם מה אנחנו מגיעים לקו הסיום.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לקבל נתונים ספציפיים על הכשרת מקצועית לחרדים במסלולים המקצועיים, זאת אומרת כמה בכל מסלול יש.

יוליה מלינובסקי: יש מסלול כזה, כמה יש שם, לפי מסלולים.

יוליה מלינובסקי: אגב, גם מהשלטון המקומי אני אשמח לקבל נייר עמדה בנושא, מה אתם עושים ומה הצפי מבחינת השילוב ומה קורה כבר עכשיו.

יוליה מלינובסקי: השלטון המקומי, המדינה, אתם הגורמים המרכזיים, הישועה צריכה לבוא מכם.

יוליה מלינובסקי: אתם צריכים להוביל את התהליך.

יוליה מלינובסקי: בינתיים אני רק שומעת על תכניות יפות.

יוליה מלינובסקי: סטודנטים זה מצוין, אבל זה לא מספיק כי לא כולם סטודנטים.

יוליה מלינובסקי: אני מסכמת את הדיון, היה באמת מאוד מעניין, הגישה אחרת לגמרי, סגנון אחר לגמרי.

יוליה מלינובסקי: בעצם המטרה שלנו היא להתגייס ולמצוא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: אגב, יוליה, בנושא של חברות ביטוח אני חושבת שזה יוזמה מצוינת, למה זה מצוין?

יוליה מלינובסקי: כי זה גם מחשב, זה גם תרבות ארגונית, זה מסגרת, מסגרת ענקית, חברות הביטוח לצערי הרב יהיו איתנו תמיד, הן לא יפסידו, הכול בסדר.

יוליה מלינובסקי: זה יכול להיות אחלה אתגר.

יוליה מלינובסקי: שילוב של אוכלוסייה חרדית בשוק העבודה היא משימה לאומית כלכלית וחברתית חשובה, אין על זה מחלוקת, לדעתי, בין כל המשתתפים.

יוליה מלינובסקי: ברור שהיעדרות של החברה החרדית בשוק התעסוקה משפיעה על התוצר של מדינת ישראל וגורמת לאובדן הכנסות.

יוליה מלינובסקי: זה חד משמעי, זה גם ברור לפי כל הנתונים.

יוליה מלינובסקי: הפרקטיקה שהייתה בממשלות הקודמות כאשר נתנו מן סבסוד, קצבאות, הפרקטיקה של קצבאות לא הוכיחה את עצמה, כי זה רק מדרדר אותנו ולא מוביל אותנו לשום יעד וכמובן זה לא מסייע ליציאה לשוק התעסוקה, אז צריך לשים לזה סוף.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים את המגמות האלה בצורה מאוד מאוד ברורה במספרים, אין פה מקום לטעויות.

יוליה מלינובסקי: כמובן ששילוב חרדים בשוק התעסוקה זה גם מאוד חשוב לסולידריות של החברה הישראלית, כי הם ואנחנו, אנחנו והם, זה כבר צורם לעין, צריך פשוט באמת להבין שאנחנו ביחד.

יוליה מלינובסקי: אני תמיד מסבירה את זה כשאומרים: אתם נגד, אתם אמרתם, אני אומרת, תקשיבו, חבר'ה, כשיש לנו פה צבע אדום הרקטות לא שואלות מי חרדי ומי חילוני, זה נופל על כולנו.

יוליה מלינובסקי: כשיש אירוע ביטחוני או אסון טבע, זה קשור לכולנו.

יוליה מלינובסקי: צריך להפסיק עם זה ובאמת חלק מהפתרון זה השתלבות בשוק העבודה, כי כשאתה רואה בן אדם ואתה מכיר בן אדם זו כבר גישה אחרת לגמרי.

יוליה מלינובסקי: הממשלה, אולי כדאי לחשוב על מודל ביניים בנושא שוק התעסוקה, יוליה איתן, זרוע העבודה, כי כרגע המגמות הן – למרות שאתם עובדים מאוד מאוד קשה ומחזיקים את זה בידיים, צריך לחפש פתרונות יצירתיים כי בקצב כזה אנחנו כבר מידרדרים.

יוליה מלינובסקי: כבר המצב הוא מאוד רגיש ובקצב כזה אנחנו נרד באחוזים ומאחורי כל אחוז יש בני אדם.

יוליה מלינובסקי: שילוב חרדים מהבית.

יוליה מלינובסקי: הקורונה הוכיחה שזה אפשרי.

יוליה מלינובסקי: תשתמשו בזה.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שמרכזי תעסוקה במרכזי ערים חרדיות.

יוליה מלינובסקי: אם לאישה חרדית לא נוח לעבוד מהבית, אולי שם אין לה מקום, אבל אפשר ליצור משרדים בתוך הערים החרדיות כדי לאפשר הגעה יותר קלה ונוחה של אותה אוכלוסייה למקומות העבודה כדי לאפשר עבודה מרחוק.

יוליה מלינובסקי: כפי שכבר אמרתי בתחילת הדיון, לטנגו צריך שניים, אנחנו לא יכולים להיות במגדל השן ולנהל את זה בניתוק מהחברה החרדית.

יוליה מלינובסקי: שילוב של גורמים חרדיים, שילוב של בעלי דעת הקהל, כמובן כלי תקשורת וגורמים אחרים זה סוד ההצלחה, כי אחרת אנחנו נדבר על מספרים וכל פעם נתבכיין שהם לא רוצים לעבוד.

יוליה מלינובסקי: המצב הוא אחר, יש כאלה שלא רוצים, אבל יש אחוז, אתה אומר 6%, אני אומרת אפילו יותר, אף סקר לא משקף ב-100%, שכן מאוד רוצים, אבל פשוט לא יודעים איך, אין להם כלים.

יוליה מלינובסקי: צריך לעזור ולסייע ולתת את הכלים הנדרשים וזה לתפארת מדינת ישראל.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, יום טוב.

יוליה מלינובסקי: הישיבה נעולה.