ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 242, 2022-05-23 11:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים ישיבה שנייה היום באחד הנושאים הכי חשובים לכלכלה הישראלית, רפורמת הייבוא.

מיכאל ביטון: אנחנו מכנים אותה רפורמת הייבוא, אבל היא משפיעה גם על הייצוא ועל הייצור כי בחלק מרפורמת הייבוא בתוך הוועדה, באותן עשרות שעות שהוועדה דנה, יצרנו אפשרות גם ליצרנים הישראלים לאמץ ולפעול על פי תקן אירופאי, ולהקל גם על היצרנים הישראלים באגרות ובסוגיות נוספות.

מיכאל ביטון: נמצאת אתנו שרת הכלכלה, ואנחנו שמחים שהיא אתנו, לדווח על ההיערכות לכניסה לתוקף של מרכיבים ברפורמת הייבוא ועל האתגרים.

מיכאל ביטון: אני מניח שעלו פה נושאים קצת מורכבים.

מיכאל ביטון: אני לא אאפשר פה שוק ולא הצגות – מי שנוכח כאן וידבר לעניין יוכל לדבר, ומי שיעשה ברדק יצא מיד.

מיכאל ביטון: עוד אין פה חברי כנסת, אבל הנציגים והאורחים, אני אאפשר לכם, תדברו קצר ולעניין, גם למי שיש הסתייגויות.

מיכאל ביטון: הרפורמה הזאת היא רפורמה מורכבת מאוד, לוועדה היה תפקיד מגשר בין משרדי ממשלה, בין עמדות שונות במשרדי הממשלה, לקצב הפתיחה, לכמות המוצרים ולהסתייגויות נוספות שעלו במעלה הדרך, אבל בסך הכול, זו אחת ההצלחות הכי גדולות גם של משרד הכלכלה וגם של ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, ברוך הבא.

מיכאל ביטון: שרת הכלכלה, בבקשה.

אורנה ברביבאי: בוקר טוב.

אורנה ברביבאי: יושב-ראש ועדת הכלכלה, אני מודה לך מראש על ההזדמנות שלנו להציג בסמיכות למועד תחילת הרפורמה, ב-1 ביוני, סטטוס.

אורנה ברביבאי: ליווית את הרפורמה הזאת מתחילתה, ומבחינתי זו כמעט השקה של התוכנית ערב יישומה, ואני שמחה על ההזדמנות.

אורנה ברביבאי: נמצאים פה מנכ"ל משרד הכלכלה ואנשים שהובילו את כל הרפורמה הזאת גם בהיבטים של תקינה וגם בהיבטים המשפטיים המאוד מאוד מאתגרים ומורכבים.

אורנה ברביבאי: כל מה שאני אומרת, שאנחנו עדיין לפתחה של הרפורמה.

אורנה ברביבאי: בעיקר אני רוצה לומר לעצמי, לאנשים, לנו, שאנחנו ניבחן ביישומה, באופן שבו אנחנו נרצה להוכיח את ההשפעה שיש לרפורמה הזאת על המשק הישראלי.

אורנה ברביבאי: אני אומר שאנחנו ניגשים לרפורמה בהקשר הרבה יותר רחב מנושא הייבוא בלבד.

אורנה ברביבאי: אנחנו מסתכלים על האופן שבו ישראל מייבאת מוצרים, מייבאת סחורות, אחרי 74 שנות קיומנו, ואנחנו שואלים האם אנחנו עושים את הדברים נכון?

אורנה ברביבאי: האם הדרך שבה אנחנו מייבאים מוצרים וסחורות במציאות שבה יוקר המחייה גואה, ולאו דווקא בגלל ישראל, אלא בגלל השפעות והשלכות עולמיות – אני לא אמנה אותן כאן, כולכם מכירים אותן – מה המשמעות לתהליכי הייבוא, והאם בשלה העת בחלוף כל כך הרבה שנים לשאול את עצמנו האם יש לנו הזדמנות לעשות את זה אחרת?

אורנה ברביבאי: לשמחתי, כבר בהסדרים האחרון, אחת ההחלטות שהתקבלו בהסדרים הייתה לתקף את רפורמת הייבוא.

אורנה ברביבאי: לאורך עשרות שנים דובר על הצורך לשנות את המנגנונים ואת המכניזם של כניסה של ייבוא לארץ, וההסדרים עסק בעניין.

אורנה ברביבאי: אצלי בראש – אני חושבת שכל מי שנמצא ממשרד הכלכלה יכול להגיד את זה – יש מתח.

אורנה ברביבאי: יש מתח איך אתה שומר על התעשייה הישראלית ומבטיח שהיא מצליחה לייצר עצמאות באספקת סחורות – אנחנו רואים מה קורה למדינות שאין להן עצמאות ושתלויות במוצרים חיוניים באספקה שלהם, בוודאי ישראל, שמוגדרת כמדינת אי.

אורנה ברביבאי: המורכבות היא איך אתה משמר תעשייה מקומית, אבל איך אתה לא מעמיס רגולציה ובירוקרטיה – עוד אחת מההחלטות המשמעותיות של הממשלה האחרונה, שעוסקת בהורדת רגולציה ובירוקרטיה בהקשרים השונים.

אורנה ברביבאי: איך אתה משמר מצד אחד יכולת עצמאית, ומצד שני מאפשר פתיחה של כניסה של סחורות, של מוצרים.

אורנה ברביבאי: לצד זאת, אם זה לא מספיק מסובך, בדקנו את זה תחת המשקפיים של בטיחות ובריאות הציבור.

אורנה ברביבאי: הרי אם הפקטור המשמעותי ביותר הוא מחיר, אז אתה יכול להגיד מה אכפת לי, שייכנס הכול, תהיה תחרות בלתי מוגבלת – אני מזכירה שהרשות לתחרות היא במשרד הכלכלה – וניסע לשלום, מה זה משנה מה יהיה בתעשייה הישראלית, ומה זה משנה בטיחות ובריאות הציבור?

אורנה ברביבאי: לא, זה עוד פקטור משמעותי שכאשר ישבנו לפרק את הנתיבים שבהם אנחנו רוצים לפעול ולקדם את הרפורמה, זה היה יעד מאוד משמעותי, להבטיח שלא תהיה כניסה של סחורות ומוצרים שחלילה, בצורה כזאת או אחרת יסכנו את הציבור.

אורנה ברביבאי: אבל זה לא מספיק, כי אתה יכול להסתכל על כל העולם, לקום בבוקר ולהגיד הכול מסוכן.

אורנה ברביבאי: אנחנו מנהלים את מערכת הייבוא לישראל באפס סיכונים, וככאלה נעמיס ונעמיס ונעמיס, ונבדוק כל פריט בכניסה לישראל, ועל פי הסיכון המקסימלי נבדוק את כלל המוצרים.

אורנה ברביבאי: גם היום, כשאנחנו נציג את הרפורמה, אתם תראו – ואני מניחה שיש אנשים שיגידו, אני שומעת את הקולות האלה לאורך החודשים האחרונים – למה לא עוד?

אורנה ברביבאי: למה לא למקסם את זה?

אורנה ברביבאי: אנשים פה ייכנסו אתכם ברזולוציה ויגידו לכם איך חלק מרכיב מסוים באותו מוצר כן, וחלק אחר לא משום שאנחנו רוצים לשמור על בריאות הציבור ואנחנו רוצים להבטיח שלא נעשה משהו שהוא חורג בסיכונים שלו, חלילה, לפגוע באנשים.

אורנה ברביבאי: אז אם אתה לוקח את התעשייה המקומית ולוקח את הרגולציה שהלכה והתפתחה בחוסר פרופורציה לצורך לקחת סיכונים לאורך השנים והאופן שבו אנחנו רוצים להוריד מחיר לצרכן – אתה תשאל אותי: כמה תרדי במחיר לצרכן אם תפתחי את כל הייבוא?

אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד לך שאני רק רוצה לקוות שהגיוון, התחרות, הכמות, האיכות והאפשרויות של צרכן ממוצע לבחור בין יותר מוצרים בגיוון יותר גדול, יורידו את המחירים.

מיכאל ביטון: ופירוק המונופולים של יבואנים בלעדיים.

אורנה ברביבאי: עוד סוגיה.

אורנה ברביבאי: תודה לך על זה שאתה מעלה את זה.

מיכאל ביטון: בלי זה לא נגיע.

מיכאל ביטון: שם יש עוד עבודה.

אורנה ברביבאי: עוד סוגיה.

אורנה ברביבאי: חלק מהעניין הוא גם להרבות בכמות היבואנים.

אורנה ברביבאי: עד היום החקיקה לא תמכה בזה.

אורנה ברביבאי: האם אנחנו יודעים להגיד שיבואנים גדולים שמשתלטים על נתח שוק מאוד מסוים, יוצרים לעצמם בלעדיות בייבוא, גם בשרשראות אספקה של ייבוא מסוים – מונחת עכשיו הצעת חוק שלי לייבוא מקביל שגובשה ונוסחה על ידי רשות התחרות, והתכלית שלה: בואו נעודד יבואנים לייצר תחרות על מנת להשפיע.

אורנה ברביבאי: לא זאת אף זאת, אם אתה רוצה להסתכל רחב יותר, המנכ"ל עוסק – ויכול להיות שנביא את זה לוועדה הזאת כדי שתדון בכך – בהבאת רשתות גדולות עולמיות שיבואו עם שרשראות האספקה שלהן.

אורנה ברביבאי: אנחנו רואים את "קרפור" כבר פה, ואנחנו רואים את "דנוב", ואנחנו רואים רשתות נוספות שמתעניינות בנו.

אורנה ברביבאי: חלק מהעניין, ואולי תעזור לנו בזה, איך אתה מתגמל את הרשתות האלה כדי לייצר עניין, תוך זה שאנחנו דואגים לעובדים ברשתות האלה כי אנחנו רוצים שיהיה מענה לצמיחה של הציבור הישראלי.

אורנה ברביבאי: כשמסתכלים על כל המטריה הזאת, אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות.

אורנה ברביבאי: אין מוצר שלא נבחן, ואני ערה לזה שאתם רוצים להגיד אבל יש אפשרויות להרחיב ולהגדיל.

אורנה ברביבאי: תיכף תראו את המצגת שתעלה פה, אילו רזולוציות, כמה אלפי שעות הושקעו בחודשים האחרונים מאז שהעברנו את הרפורמה, כמעט לפני שנה, כשמוביל את זה התקינה וההיבט המשפטי והניהולי של המשרד כדי להבטיח שמה שהמקסימום שאנחנו יכולים לעשות, כולל ניצול הסמכויות שברשות השרה, אני יכולה לממש אותן, לעשות את הצעד הזה הכי מקסימלי.

אורנה ברביבאי: שיתוף הפעולה עם משרד האוצר בעניין הזה היה יוצא מן הכלל כבר מראשית הדברים, גם בהקשרים של מה במודל הצרה, וגם בהיבטים של קסיס, שתיכף ניגע בזה.

אורנה ברביבאי: באופן שבו יצרנו את שיתוף הפעולה – ואני שמחה שגם אתה נרתמת לזה בוועדה הזאת – אני חושבת שאנחנו מביאים בשורה משמעותית, תלוי איך תבחר לנהל את הדיון היום, ואם אנחנו נסתכל רק על מה שלא, או אם אנחנו נסתכל על הנתח המשמעותי של מה שכן.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שאנחנו מביאים בשורה משמעותית.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שאנחנו רק בתחילת העניין.

אורנה ברביבאי: יש לנו ביום חמישי כנס יבואנים גדול מאוד, גם עם רשות המיסים, אגב, הם שותפים אמיתיים לתהליך, שהיו נכונים לקחת סיכונים באופן שבו אנחנו בודקים את כניסת המוצרים.

אורנה ברביבאי: נשב על במה אחת, ניתן תשובות ליבואנים, זה לא הכנס הראשון; וככל שאנחנו נצטרך לתת מענה, שירות, באתר, במערכת מידע שתומכת, תיכף תראה את זה, בכל צורך שהוא – וגם נלמד תוך כדי תנועה, אני לא מתביישת להגיד את זה.

אורנה ברביבאי: אם יש משהו שלא ראינו, אם יש איזה שטח עיוור שלא בחנו או לא בדקנו, כולל הסיפור של מכון התקנים הישראלי, שהוא מכון שאנחנו צריכים להבטיח שמשמר את היתרונות שלו לצד פתיחה של מעבדות נוספות, לצד בדיקת האפשרויות איפה התהליך יהיה הכי מהיר, הכי איכותי ושייתן גם בעניין הזה של המעבדות תחרות – גם מכון התקנים הוא תחת משרד הכלכלה.

אורנה ברביבאי: כשאנחנו מסתכלים על ההזדמנות הזו, לתכלל את כלל העוסקים במלאכה, גם בהיבטים של רגולציה, גם בהיבטים של הובלת מדיניות, גם בהיבטים של פרקטיקה יישומית, וגם בתהליכי קבלת החלטות, שהם לא פה על השולחן כרגע, אבל כמו רשתות וכמו הורדת מכסים בהרבה מאוד מוצרים – יעלה פה העניין של הבניין לדוגמה, אז אפשר להסתכל רק דרך הקשית הזאת, אבל אפשר להסתכל גם רחב, על מה האוצר בשיתוף פעולה אתנו: הורדנו מכסים בהיבטים של חומרים בכניסה לארץ.

אורנה ברביבאי: אתה לא יכול להסתכל על זה במהודק, זה כולל גם את זה וגם את זה.

אורנה ברביבאי: בעיניי יש פה הזדמנות גדולה, ואני מאוד שמחה על האפשרות להציג אותה.

אורנה ברביבאי: אני רצה לשגריר בחריין.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: תישארי כמה שאת יכולה, ואם תקדמי את הכלכלה עם בחריין – שיבוא להגיד שלום תגידי לו.

מיכאל ביטון: תגידי לו שיבוא להגיד שלום.

מיכאל ביטון: שיבוא להגיד שלום.

מיכאל ביטון: גם הייבוא מבחריין יהיה קל יותר בעקבות הרפורמה.

מיכאל ביטון: תגידי לו שזה כבר טוב.

אורנה ברביבאי: מכל העולם.

מיכאל ביטון: אנחנו נפעל באופן הבא: נקבל דוח סטטוס של יישום הרפורמה ממנכ"ל משרד הכלכלה, ואחריו נציגי משרדים שהם דרמטיים לחקיקה הזאת כמו הבריאות, האוצר והאחרים.

מיכאל ביטון: לאחר מכן נפתח לסבב חברי כנסת.

מיכאל ביטון: בהצגה שלך, המנכ"ל, דיברנו בזמנו על מערך הפיקוח החדש, איפה זה עומד מבחינת ההיערכות, המינויים והפעולות בפועל שננקטו, מערך המעבדות שיתמוך בבדיקות וכולי, שילוב עובדי מכון התקנים בתפקידים חדשים – מה התקדם בדבר הזה?

מיכאל ביטון: וכמובן מדיניות ההחרגה, כי בכל זאת, נכון לעכשיו יהיו פה מוצרים רבים, ומה היו מבחינת

מיכאל ביטון: כם השיקולים?

מיכאל ביטון: לפעמים אלו שיקולים של משרדים אחרים, והם גם יצטרכו להציג את זה.

מיכאל ביטון: לאחר הצגת המנכ"ל ומשרדי הממשלה, תהיה התייחסות של הח"כים, ואחרי זה התייחסות של נציגי הארגונים וגופים נוספים ככל שהזמן יאפשר לנו.

אורי מקלב: את מערך הפיקוח לא הוא מפעיל.

מיכאל ביטון: גם.

מיכאל ביטון: גם.

מיכאל ביטון: גם.

אורנה ברביבאי: כן, בוודאי.

אורי מקלב: או שמכון התקנים - - -

מיכאל ביטון: הוא אחראי על יישום הרפורמה בכל היבטיה, שבתוכה יש פיקוח והיערכות.

מיכאל ביטון: מצד אחד משחררים ואפשר לייבא בהצהרה, אבל מצד שני, צריך מערך שמונע זליגה, סיכונים וכולי.

מיכאל ביטון: בבקשה המנכ"ל.

רון מלכא: בוקר טוב.

רון מלכא: תודה, אדוני היושב-ראש על ההזמנה ועל ההזדמנות לבוא ולהציג את הסטטוס.

רון מלכא: אני חייב להגיד שאני נמצא פה עם הצוות המקצועי, ואנחנו גאים ושמחים להציג את הסטטוס כפי שהוא.

רון מלכא: לקחנו על עצמנו יעד מאוד שאפתני.

רון מלכא: זו ההזדמנות להודות לשרת הכלכלה שנתנה תמיכה וגב, ולא היינו מגיעים להישגים שהגענו אליהם בלי השותפים ובלי התמיכה החזקה הזאת וההובלה של שרת הכלכלה, כי כמו שתיכף תראו, נדרשו פה הרבה החלטות משמעותיות כדי שנגיע לסטטוס הזה שבו אנחנו אומרים לך, אדוני היושב-ראש, עמדנו בכל היעדים השאפתניים שלקחנו על עצמנו.

רון מלכא: הרפורמה הזאת, למרות שהיו הרבה אפיקורסים, תצא לדרך במלוא היקפה ב-1 ביוני.

רון מלכא: כמו שהשרה אמרה, אנחנו נמשיך ונטייב ונשפר ונעמיק ונרחיב.

רון מלכא: קודם כל, חשוב להדגיש, הרפורמה הזאת היא חלק ממלחמה לא מתפשרת, רחבה מאוד, שמובילה שרת הכלכלה ביוקר המחייה.

רון מלכא: זה קודם כל.

רון מלכא: אנחנו מבינים שיש לנו קושי משמעותי בכלכלה הישראלית.

רון מלכא: סקר שנעשה במשרד הכלכלה הראה שהציבור הישראלי מוטרד בעיקר ובראש ובראשונה מיוקר המחייה, אפילו יותר מהאיום האיראני.

רון מלכא: זה משהו שאנחנו כמשרד הכלכלה - - -

מיכאל ביטון: רגע, רון.

מיכאל ביטון: אני מבקש דממה באולם.

מיכאל ביטון: אף אחד לא מדבר בבקשה.

רון מלכא: אנחנו במשרד הכלכלה והתעשייה לוקחים את זה ברצינות, ואנחנו בדיוק הגוף שרואה את שני הצדדים של המשוואה – מצד אחד, החשיבות של התעשייה המקומית, חיזוק שלה, שיפור היכולת שלה להתחרות בזירה הבינלאומית; ומצד שני, הרצון להוריד את יוקר המחייה, לאפשר יותר תחרות, גיוון, איכות של מוצרים ומחירים שאנשים יוכלו לגמור את החודש.

רון מלכא: זה מאוד חשוב, והניסיון לאזן זו הרפורמה הזאת, עם כל הצעדים הדרסטיים והדרמטיים שנלקחו פה כדי לאפשר את התמונה.

רון מלכא: המטרה, כפי שמופיע פה בשקף, היא הגברת הייבוא, הגיוון וההיצע לצרכן, יותר יבואנים, יותר מוצרים, בתהליך יותר זול ויותר יעיל.

רון מלכא: חיזוק התחרות – תחרות היא זו שתבטיח לנו שאכן הסרת החסמים שאנחנו עושים בצורה מאוד אמיצה ונחרצת תתגלגל גם לצרכן, ויותר שחקנים וגיוון של מוצרים יאפשרו תחרות שתוריד את המחיר של המוצרים וישפרו את האיכות.

רון מלכא: הורדת מכסים זה תהליך מקביל שאנחנו עושים.

רון מלכא: כאמור אלו גם התקנים, גם המכסים, אותם חסמים שיצרנו במהלך הבנייה של כלכלה מדהימה, למופת, שבנינו בסך הכול במשך 74 שנים, והיום אנחנו מספיק בטוחים בעצמנו כדי להוריד את החסמים האלה ולאפשר גם את הורדת יוקר המחיה.

רון מלכא: וכמובן, צמצמום הרגולציה והבירוקרטיה, שהלכה ונערמה לאורך השנים, ופה עשינו טיוב משמעותי מאוד, סדר פסח, ברגולציה ובבירוקרטיה.

רון מלכא: הרפורמה מבוססת על החלטת ממשלה 243, תוכנית רוחבית לפתיחת המשק לייבוא והפחתת יוקר המחייה מה-1 באוגוסט.

רון מלכא: היא עוגנה בחוק התקנים ובפקודת הייבוא והייצוא.

רון מלכא: היא תוצר של שיתוף פעולה בין-משרדי בהובלת משרד הכלכלה והתעשייה, ובשיתוף מלא של משרד האוצר, על אגפיו השונים – מינהל המכס, כפי שהשרה ציינה, אגף תקציבים, שהוא השותף העיקרי שלנו ובלעדיו זה לא היה קורה, והחשב הכללי, משרד המשפטים וכן יחידות שונות גם ישראל דיגיטלית שמאוד תרמה, רשות התקשוב, רשות התחרות, כולם נתנו את ידם להצלחה של הרפורמה הזאת.

רון מלכא: בתהליך הסיווג מחדש – שאני אתאר יותר מאוחר – של התקנים לקבוצות ייבוא במטרה להקל את תהליך הייבוא שולבו הרגולטורים השונים, כל אותם רגולטורים שמעורבים בקביעת התקנים: משרד הבריאות, הגנת הסביבה, התקשורת, הפנים, ביטחון הפנים, החינוך, האנרגיה, בינוי ושיכון ותחבורה.

רון מלכא: עשרות ומאות שעות ישבנו איתם כדי לעבור תקן-תקן, מאפיין-מאפיין, דרישה-דרישה, כדי לוודא שאנחנו מאזנים בין הרצון לשמור על בטיחות ובריאות מצד אחד, אבל מצד שני, גם להוזיל את יוקר המחיה באמצעות הגברת התחרות.

רון מלכא: הבשורה ליבואנים היא שאפשר למצות אפשרויות ייבוא חדשות ומקלות, ואני אראה עד כמה מקלות, מקלות בצורה דרמטית, וגם ייבוא בערוץ נוסף על פי תקינה בינלאומית וצמצום הצורך בבדיקות במסלול התקנים הישראלי, הורדת הנטל הבירוקרטי שיאפשר ליבואנים לקצר זמנים ולהתייעל, עלויות הייבוא, תהליך הייבוא והסרת חסמי ייבוא שיאפשרו גיוון של המוצרים ותחרות, תיכף אני אראה את זה.

רון מלכא: ברפורמה יש שני וקטורים – עד ה-31 במאי ניתן לייבא רק בערוץ ישראלי, רק מוצרים שעומדים בתקינה ישראלית.

רון מלכא: מה שהרפורמה הזאת עושה, שני דברים: מקלה מאוד את הערוץ הקיים היום של ייבוא על פי תקן ישראלי, אדוני היושב-ראש, אבל גם פותחת בצורה דרמטית ערוץ שלם נוסף של ייבוא על פי תקן בינלאומי, שזה שינוי מלא של הקונספט.

רון מלכא: לא רק תקן ישראלי, גם תקן בינלאומי, אותן מדינות שאנחנו מכירים בתקנים שלהן, אפשר לייבא את המוצר גם אם הוא לא עומד בתקן הישראלי.

רון מלכא: מה שטוב לאירופה, לארצות הברית, לקנדה, טוב גם לנו.

רון מלכא: אם נסתכל על השקף הזה, שזה השקף שמקבץ את כל המשמעות של הרפורמה והניסיון לזקק אותה לשקף אחד – זה כמו הלל הזקן, שאלו אותו: כל התורה על רגל אחת?

רון מלכא: אז הוא אמר: ואהבת לרעך כמוך; אז הנה, זה זה.

רון מלכא: מצד שמאל הטור אומר מה היה לפני הרפורמה – ייבוא רק לפי תקן ישראלי, כאשר הייבוא התחלק לשלוש קבוצות לפי רמת הסיכון.

רון מלכא: קבוצה ראשונה – מוצרים שמחייבים בדיקה מלאה בכניסה לארץ.

רון מלכא: בדיקה יקרה שלוקחת זמן, זמן של אחסון, עלויות מימון וכולי, מסרבלת מאוד את התהליך.

רון מלכא: הקבוצה השנייה היא קבוצה שמחייבת רק בדיקה של דגם – פעם אחת בודקים דגם ואחר כך אפשר לשווק.

רון מלכא: הקבוצה השלישית, המקלה ביותר, היא קבוצה שהיבואן רק מצהיר שהמוצרים עומדים בתקן והוא יכול לייצא.

רון מלכא: הקבוצה הרביעית היא פחות רלוונטית, זה לתעשייה, פחות רלוונטי.

רון מלכא: מה שמצד ימין של הקו השחור האנכי - - -

יבגני סובה: רק שנייה, זה מספר המוצרים?

יבגני סובה: אתה מדבר על קבוצה 1?

רון מלכא: על תקנים.

רון מלכא: לא, לא, תקנים.

רון מלכא: שאלה טובה.

יבגני סובה: - - - עשרה מוצרים.

רון מלכא: תקנים.

יבגני סובה: התקנים.

יבגני סובה: התקנים למוצרים.

רון מלכא: תקנים.

רון מלכא: תקן זה קטגוריה של מוצרים.

רון מלכא: יכולים להיות מאות ואלפי מוצרים.

רון מלכא: למשל תקן של מוצרי חשמל – מאות מוצרי חשמל תחתיו.

רון מלכא: מימין לקו האנכי השחור זה מה שיש לאחר הרפורמה.

רון מלכא: קודם כל, במסלול הישראלי, ייבוא לפי תקן ישראלי, שזה החלק השמאלי של התהליך שלאחר הרפורמה, שימו לב מה קרה פה: מ-244 תקנים שחייבו בדיקה בכניסה, ירדנו ל-110.

רון מלכא: עברנו ממש עם מסרק צפוף וכל מה שניתן היה להוריד ושיכולנו לחשוב שיש לנו סיכון מבוקר ואנחנו לא מסכנים את בריאות הציבור ואת הבטיחות שלו, הורדנו.

רון מלכא: זאת אומרת, יותר ממחצית מהתקנים ירדו.

רון מלכא: הקבוצה השנייה נשארה אותו דבר.

רון מלכא: הקבוצה השלישית גדלה באותו היקף, זאת אומרת, 134 תקנים, עשרות אלפי מוצרים לא מצריכים יותר בדיקה בכניסה לארץ במסלול הישראלי, המסלול הקיים היום.

רון מלכא: זו דרמה.

רון מלכא: זו דרמה.

רון מלכא: אני יכול להגיד ש-78 מתוך התקנים האלה שירדו הם תקנים, שכפי שהשרה אמרה, היא השתמשה בסמכות שלה בהתאם לוועדה מקצועית שאני עמדתי בראשה, וההחלטה התקבלה בניגוד לעמדת הרגולטורים.

רון מלכא: 78 תקנים העברנו לקבוצה 3 כי הבאנו חוות דעת נגדית שהראתה – אם אנחנו נסתכל בניהול סיכונים מבוקר, זה מאוזן להוריד, למשל נורת ליבון, לדוגמה.

רון מלכא: נציגי רשות החשמל אמרו אנחנו חושבים שזה צריך להיות בקבוצה 1, כל נורה שתגיע לבדוק אותה כי יש סכנת התחשמלות.

רון מלכא: בשום מקום בעולם זה לא קיים, בדקנו, זה הצריך בדיקה יסודית, ואנחנו גם לא מכירים אפילו מקרה אחד, וגם לא רשות החשמל, שמישהו התחשמל מנורת ליבון.

רון מלכא: אז אמרנו שזה יהיה סביר, בניגוד לעמדת רשות החשמל להגיד שנורת ליבון יכולה לעלות לקבוצה 3.

רון מלכא: זה לא אומר שהיא לא צריכה לעמוד בתקן, היא חייבת לעמוד בתקן, אבל לא חייב לבדוק כל נורה ונורה בכניסה לארץ, היבואן יצהיר שהיא עומדת בתקן, ומערך הפיקוח המאוד יעיל שלנו – שתיכף נדבר עליו – יבדוק שאכן ההצהרה שלו נכונה והוא לא מפר אמון.

רון מלכא: זו דוגמה, והיו עוד הרבה כאלה.

רון מלכא: סרקנו עשרות ומאות תקנים, להבין איזו עבודה נעשתה, ממש עבודת פינצטה, עבודת נמלים.

רון מלכא: זה רק בערוץ הישראלי, השינוי הדרמטי, אבל בנוסף, כפי שהסברתי, אדוני היושב-ראש, פתחנו ערוץ בינלאומי – אפשר לייבא בתקן בינלאומי מהמדינות שבהן אנחנו מכירים בתקנים: אירופה, ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה.

רון מלכא: לדוגמה, אני רוכב אופניים.

רון מלכא: עד היום יכולתי לרכוב רק על אופניים שעמדו בתקן ישראלי, אבל ראיתי בעולם הרבה מאוד אופני שטח יפהפיים, אוסטרליים, קנדיים, אמריקאים, שפשוט לא עמדו.

רון מלכא: אפשר עכשיו לייבא אותם.

רון מלכא: החל מה-1 ביוני אפשר לייבא כל מה שעובד בתקן הבינלאומי ממדינות שאנחנו מכירים בתקן שלהן.

מיכאל ביטון: רק לדייק.

מיכאל ביטון: נכון להיות, ישראל מכירה בתקן של אירופה, ארצות הברית, אוסטרליה, קנדה.

מיכאל ביטון: אלה תקנים שאנחנו מכירים בהם.

רון מלכא: כן.

רון מלכא: מדינות שאנחנו מכירים בתקנים שלהן.

מיכאל ביטון: ואם הייצור של התקנים האלה בוצע בסין או בהודו, אבל לפי התקן הזה, זה גם נחשב?

רון מלכא: כן.

רון מלכא: אם זה מוצר שיוצר בסין, יובא לאירופה ומוכר בתקן האירופאי, אז כן.

מיכאל ביטון: ואם סין מייצרת על פי תקן אירופאי ורוצה לשלוח לארץ?

מיכאל ביטון: זה מוצר שעבר גם באירופה או רק מיוצר על פי תקן אירופאי?

רון מלכא: היבואן יצטרך לבדוק ולהראות בתעודת בדיקה שזה אכן עומד בתקן האירופאי.

מיכאל ביטון: אבל יכול ייבוא ישיר מסין על פי תקן אירופאי.

רון מלכא: יצטרך היבואן להצהיר ולהראות שזה עומד בתקן האירופאי כי זה לא טריוויאלי.

רון מלכא: תראו את הדרמה פה – מתוך 353 תקנים שנבחנו לצורך ייבוא במסלול הבינלאומי, 299 נכנסו פנימה.

רון מלכא: זאת אומרת, 85% מהתקנים שבחנו, אנחנו נאפשר יבוא שלהם על פי התקן הבינלאומי.

רון מלכא: היבואן יצהיר שזה עומד בתקן בינלאומי וישווק, שזו דרמה.

רון מלכא: זה מוריד בצורה משמעותית את העלויות ואת התהליך של הייבוא, יאפשר ליותר יבואנים להביא מגוון רחב יותר של מוצרים, ושהם יתחרו על הכיס של הצרכן הישראלי.

רון מלכא: אני עובר לשקף הבא.

רון מלכא: הסברתי על פתיחת המסלול הכפול, ואיפה אנחנו עומדים.

רון מלכא: הסתיים גיבוש הרשימה החיובית, אותה רשימה - - -

מיכאל ביטון: רגע, תחזור לשקף של הלל.

מיכאל ביטון: תוספת שלישית למטה, מה הדבר הזה?

מיכאל ביטון: איך זה מתייחס לדברים האחרים?

רון מלכא: תודה על השאלה.

רון מלכא: תודה על השאלה.

רון מלכא: יש שקף בהמשך שמסביר את זה.

רון מלכא: אנחנו פרסמנו במסגרת החוק תוספת שלישית של תקנים שיש בהם מוצרים מסוימים שמסכנים את בטיחות ובריאות הציבור ולכן יש בהם מוצרים שלא ניתן לייבא לפי המסלול הבינלאומי, ואותם פירטנו ברשימה, ויש רשימה חיובית - - -

מיכאל ביטון: מספרית, 349 הוא בנוסף ל-525?

רון מלכא: יש פה חפיפה.

רון מלכא: זו שאלה מצוינת.

רון מלכא: כפי שאמרנו קודם, תקן הוא קטגוריה של מוצרים.

רון מלכא: בוא ניקח למשל מוצרי חשמל – את הרוב המוחלט של מוצרי החשמל אפשרנו לייבא במסלול הבינלאומי, אבל יש מספר מוצרי חשמל שהם מסוכנים לבטיחות ובריאות הציבור, כמו לוח חשמלי מסוים וכולי, שאמרנו לא ניתן.

רון מלכא: לכן התקן של מוצרי חשמל יופיע גם ברשימה החיובית וגם ברשימה השלילית של צריך לבדוק ולוודא לפני שמייבאים.

מיכאל ביטון: אבל 349 – לא כולו חלק מה-525 הרשמיים, יש עוד אחרים?

רון מלכא: לא, הוא חלק מ-525.

מיכאל ביטון: הוא בתוך ה-525.

רון מלכא: ברור.

רון מלכא: ברור.

רון מלכא: 172 בכלל לא היו לבחינה כי על פי חוק מוצרי לחץ, הרמה, כל אלה שמרימים פועלים, לא נכללו ברפורמה על פי חוק.

מיכאל ביטון: אז 349 הוא חלק מה-525.

רון מלכא: ברור.

רון מלכא: ו-121 הם כאלה שהם חופפים, למשל מה שהסברתי עכשיו על מוצרי חשמל – זה יופיע גם ברשימה השלילית שלו וגם ברשימה החיובית, שנקראת פה רשימה שלישית.

רון מלכא: הרשימה הראשונית שגובשה בנובמבר 2021 והוצגה לך, אדוני היושב-ראש, כללה 200 תקנים, ומאז הוספנו עוד 99 תקנים.

רון מלכא: ממש תקן-תקן, פירוט-פירוט.

רון מלכא: כלומר, 85% מהתקנים נכנסנו.

רון מלכא: כלל התהליכים נעשו בהתייעצות ציבורית מלאה – פרסמנו להתייחסות הציבור, הערות הציבור, התייחסנו אליהן בכובד ראש, כך שהכול נעשה על פי חוק ועל פי התהליך הנכון, השקוף והמלא.

רון מלכא: לשאלה שנשאלה פה על האכיפה – כפי שהסברנו גם בפעם הקודמת, אדוני היושב-ראש, הרפורמה הזאת מגלמת שינוי פרדיגמה ממצב שבו אנחנו בודקים הכול בכניסה ולוקחים אחריות מלאה כמדינה, אנחנו מעבירים אחריות ליבואן.

רון מלכא: אומרים לו אנחנו מאפשרים לך במרבית המוצרים להצהיר שזה עומד בתקן ולשווק, אבל אנחנו גם מצפים ממך לאחריות.

רון מלכא: לכן אנחנו בנינו מערך אכיפה שלם שלא היה עד כה, תיכף אני אפרט מה הוא כולל.

רון מלכא: האכיפה הזאת היא מאוד מתקדמת ביכולות שלה, מערכת מחשוב מתקדמת שעשינו בשיתוף מלא עם המכס.

רון מלכא: אני אציין במאמר מוסגר שהמכס הישראלי נחשב מוביל עולמי בניהול סיכוני מטען מסחרי, הוא חבר בפורום המכס הבינלאומי.

רון מלכא: בשיתוף פעולה מלא שלנו עם המכס, מנהל המכס, שהיה אתנו כמה פעמים, אפילו בשבוע שעבר היה אצלי, בנינו מערכת של מעקב אחר יבואנים ואחר מוצרים שתיתן לנו אינדיקציות לסימנים מחשידים, ולכן המערך שאנחנו בונים הוא מערך שיהיה סלקטיבי וידע לאן ללכת ואיפה לבדוק במקומות שבהם יש הסתברות יותר גבוהה להפרה.

רון מלכא: במדיניות האכיפה שלנו אנחנו מאפשרים ליבואנים לעשות בדיקות וולונטריות ואנחנו נתחשב.

רון מלכא: הגדלנו – ואתה זוכר, אדוני היושב-ראש, זה היה אצלך ובתמיכה שלך, ותודה – את הסנקציות והעיצומים הכספיים שאנחנו נטיל על מי שיפר את האמון שלנו.

רון מלכא: זאת אומרת, יבואן שיפר אמון, קודם כל, רישיונו יישלל במקום והוא צפוי לקנסות שיכולים להגיע למיליוני שקלים, ובמקרים קיצוניים זה גם פלילי, אז הוא גם ייכנס לכלא.

רון מלכא: חיזקנו את התחום של ביטוח חבות מוצר כדי לעשות מה שנעשה בעולם.

רון מלכא: אנחנו בקשר עם חברות הביטוח, עם אגף שוק ההון באוצר, ששוב, משתף אתנו פעולה בצורה נהדרת, ואנחנו מחזקים את התחום הזה של ביטוח חבות מוצר.

רון מלכא: היבואנים יוכלו לבטח את עצמם לא רק ברמת יבואן, גם ברמת מוצר.

רון מלכא: תהליך הערכת הסיכונים של חברות הביטוח יהיה שקוף לנו, אנחנו נראה את הפרמיה שנקבעת, זה ייתן לנו אינדיקציה איפה הסיכון יותר גבוה ואיפה הוא יותר נמוך ואנחנו נדע איפה לבדוק, כך שכמו שאמרתי, האכיפה תהיה אכיפה חכמה, וכמו שאמרנו, נפגשנו עם חברות הביטוח, ואנחנו בשיתוף פעולה איתם, כלומר, יש מערך שלם של אכיפה ובקרה.

רון מלכא: במערך האכיפה יש לנו עכשיו 24 מפקחים שנמצאים עכשיו בהכשרה מיוחדת וייעודית לתחום הזה.

רון מלכא: גייסנו שלושה עורכי דין נוספים.

רון מלכא: אם נראה לנכון, במידת הצורך נגייס עוד מפקחים, יש לנו את האפשרות ואת האמצעים לעשות את זה.

רון מלכא: יצרנו מסלול ייעודי, וזה בתיאום אתך, אדוני היושב-ראש, תמיכה שלך, לגיוס של אנשים שנפלטים ממכון התקנים.

רון מלכא: בסך הכול, השינוי הדרסטי שעשינו בהיקף הבדיקות גורם לכך שבסופו של דבר כ-300 איש כנראה יפרשו בצורה כזאת או אחרת ממכון התקנים כי היקף מעורבות הבדיקות שלו יורד, ואנחנו נעשה כל מאמץ לקלוט, ואפילו לתת עדיפות לקליטה של עובדי מכון התקנים, מה גם שיש להם את הכישורים לצורך ביצוע אכיפה אפקטיבית.

רון מלכא: הקצינו למערך האכיפה את כל האמצעים שהוא צריך, משרדים רחבים.

רון מלכא: עדיין אנחנו צריכים לקבל ממינהל הרכב עוד רכבים, אני בטוח שהוא יעמוד בזה, מתוך ההבנה של חשיבות האכיפה האפקטיבית.

רון מלכא: אנחנו בקשר ישיר עם יבואנים, בסך הכול הם השותפים העיקריים שלנו למהלך הזה.

רון מלכא: ביצענו ימי הדרכות וכנסים ליבואנים בשיתוף עם איגוד לשכות המסחר.

רון מלכא: הקמנו אתר ייעודי ספציפי שמסביר ומפרט את הרפורמה, ויצרנו ערוץ תקשורת ישיר עם היבואנים – הם פונים אלינו בשאלות ותשובות באופן רציף, הם גם שולחים אלינו משוב, שזה מאוד חשוב, איפה לדעתם אפשר לייעל, לשפר, אולי להגיש את הטופס בצורה כזאת, אולי למנוע כפילויות.

רון מלכא: זה מאוד חשוב, כי רפורמה כזאת גדולה, כנראה שלא חשבנו על הכול, ויש תמיד מה לשפר, וזה הפידבק שאנחנו מקבלים מהיבואנים.

רון מלכא: אנחנו גם מקימים חדר מצב ייעודי בעת השקת הרפורמה שייתן מענה, יפתור בעיות ויהיה מקושר לכל השחקנים האלו, כולל לחברות הביטוח, למכס וכולי, כדי לראות שהרפורמה הזאת יוצאת לדרך בצורה נכונה.

רון מלכא: כמו שאנחנו יודעים, לא מספיק שרפורמה תהיה עם רעיון מסדר טוב, צריך שגם היישום שלה יהיה נכון כדי שהיא תהיה אפקטיבית.

רון מלכא: כבר ראינו הרבה רפורמות חכמות וחשובות שהיישום שלהן היה לא טוב והן נכשלו.

רון מלכא: אז אנחנו גם ניישם כמו שצריך.

רון מלכא: רק כדי לסבר את האוזן, אדוני היושב-ראש, איזה היקף עצום של עבודה נדרש כמעטפת לדבר הזה, כמובן שפרסמנו נהלים להערות הציבור, גם הוראות והנחיות הממונה לעניין ייבוא טובין, שחל עליהם תקן רשמי, הנחיות הממונה לבקרת טובין מיובאים, צו התוספת השלישי שאתה הזכרת, אדוני היושב-ראש, התוספת החיובית.

רון מלכא: פרסמנו מסמך מדיניות לאכיפה, הוראות לעניין התראות מינהליות, נוהל אכיפה פלילית, נוהל פיקוח מעבדות.

רון מלכא: כל הדברים האלה עודכנו ושולבו כך שיהיו מתואמים ומעודכנים ויתמכו ברפורמה.

רון מלכא: פיתחנו, כפי שאמרתי, מערכת מחשוב חדשנית, מתקדמת, לומדת, למידת מכונה, BI שמשלב וכפי שאמרתי, אנחנו נדע לנהל את הסיכונים בצורה חכמה ומשתפרת.

רון מלכא: זאת אומרת, אנחנו נראה איפה צדקנו באינדיקציות, איפה לא צדקנו, מה היה חסר לנו.

רון מלכא: זה תהליך איטרטיבי, משתפר, ואנחנו גם לומדים מהעולם, יש חוכמה בגויים.

רון מלכא: במקרה הזה יש לנו מה ללמוד, ואנחנו לומדים ומאמצים.

רון מלכא: עשינו בדיקות אינטגרציה, כולל הרצה ראשונית לראות שהדברים עובדים, אבל כמו שאמרתי, אנחנו גם חדר מצב שפתוח לקלוט אם יש תקלות, דברים לשיפור תוך כדי, יהיה מענה מלא.

רון מלכא: הקמנו ממשק למעבדות המוכרות.

רון מלכא: בסך הכול אנחנו רוצים להרחיב את התחרות בין המעבדות, אנחנו רוצים שיהיה מגוון של מעבדות שיהיו מעורבות.

רון מלכא: פיתחנו פורטל מיוחד למעבדות.

רון מלכא: שיתפנו פעולה עם משרד האנרגיה כדי שתהיה לו מערכת מחשוב מיוחדת ליישום יעיל וטוב של הרפורמה שלו, למשרד האנרגיה, על המוצרים שהוא מטפל.

רון מלכא: נצילות אנרגטית ייכנס על פי חוק ב-1 בספטמבר, וייכנס בזמן.

רון מלכא: אתמול הייתה ישיבה עם שרת הכלכלה, שרת האנרגיה, עשינו סטטוס ואנחנו נצא לדרך ובזמן.

רון מלכא: עשינו גם עבודת מטה יסודית כדי לבנות תוכנית לשימור מעבדות.

רון מלכא: שוב, האוצר הוא שותף עיקרי.

רון מלכא: האמת זה לא ממש שימור מעבדות כמו שימור יכולות בדיקה.

רון מלכא: כתוצאה מהירידה המאוד דרמטית בהיקף הבדיקות, יהיו תחומי בדיקה מסוימים שנפח הבדיקות לא יצדיק כלכלית קיומה של יכולת הבדיקה.

רון מלכא: בכל זאת, ברמה הלאומית חשוב מאוד לשמר את זה.

רון מלכא: לכן אנחנו כשלטון מרכזי נתערב – זה כשל שוק – כדי לשמר את היכולות האלה.

רון מלכא: עברנו בדיקה-בדיקה וראינו מה יהיה הנפח ואיפה אנחנו צריכים להיכנס ולתמוך כדי שמדינת ישראל בתהליך הזה לא תאבד יכולות טכניות של בדיקה, אז גם את זה אנחנו עושים.

רון מלכא: יש מספר צוותים שהוקמו בחוק.

רון מלכא: ועדת המעקב תתכנס מיד לאחר כניסת הרפורמה לתוקף.

רון מלכא: יש צוות שממליץ לשרת הכלכלה והתעשייה – זה הצוות שאני עומד בראשו, שדיברתי עליו – על מעבר והקלה בקבוצות הייבוא.

רון מלכא: ככל שנראה לנכון ונמצא שאפשר להקל יותר, אנחנו נקל יותר.

רון מלכא: הדיווחים לכנסת, אדוני היושב-ראש, אנחנו מעבירים לך דיווחים באופן מלא ושוטף, ותודה רבה לך ולצוות שלך על התמיכה ברפורמה.

רון מלכא: אנחנו נמשיך במאמץ להגדלת התקנים שייכללו ברפורמה.

רון מלכא: כל מה שיכולנו להכליל עד עכשיו הכללנו.

רון מלכא: מה שהיה בתחום הסמכות של משרד הכלכלה, הוכלל.

רון מלכא: יש 71 תקנים מקוריים, רשמיים, ישראליים שתלויים ברגולטורים השונים.

רון מלכא: יש תהליך מוסדר בחוק כיצד ניתן להסיר רשמיות, או לחילופין, לאמץ תקן בינלאומי.

רון מלכא: התהליך הקל והפשוט הוא לאמץ תקן בינלאומי.

רון מלכא: אז אם יש תקן ישראלי לילקוט למשל – שאפשר לשאול למה צריך, אבל יש – על פי חוק יש איזשהו תהליך מאוד מסורבל, אבל אם אני אצליח למצוא תקן בינלאומי לילקוט ולאמץ אותו, אפשר יהיה לייבא ילקוטים בלי מגבלה וזה יפתור את הבעיה.

רון מלכא: אם לא, אנחנו נפעל להסרת התקן הזה.

רון מלכא: זה תהליך, זה מחייב שימוע לרגולטורים וכולי, ואם הרגולטור לא מסכים, נצטרך ללכת איתו לממשלה, והכול מוסדר בחוק, נעשה את זה.

רון מלכא: נעשה כל מה שצריך כדי שהרפורמה הזאת תהיה אפקטיבית.

רון מלכא: אנחנו נמשיך לעשות, כפי שאמרתי, הקלה ומעבר לקבוצות יותר ויותר מקלות בתוך המסלול הישראלי גם.

רון מלכא: יש תהליך של הסרת רשמיות משינויים בלתי מתחייבים.

רון מלכא: השלמת תיקון 13 לחוק, זה חונה אצל ראש הממשלה ושר האוצר, הם אמורים להחליט על השינויים הבלתי מתחייבים.

רון מלכא: זה אצלם, אנחנו מקווים שישלימו את המהלך ויאפשרו את ההקלה החשובה הזאת.

רון מלכא: אנחנו נמשיך לתגבר, לשפר ולייעל את מערך האכיפה, בסך הכול, כפי שאמרתי, זה תהליך לומד ומשתפר.

רון מלכא: אנחנו צופים שכשהרפורמה תתבסס היא תגדיל את התחרות ותביא לשיפור משמעותי ביוקר המחיה.

רון מלכא: אנחנו מצפים שמשרד הבריאות, שהוא השותף הבא – ב-1 בינואר אמורה להיכנס הרפורמה גם בתמרוקים, גם במזון, ואנחנו מצפים לזה שזה יקרה כי זה חלק משמעותי בסל הצריכה.

מיכאל ביטון: תודה למנכ"ל.

מיכאל ביטון: אני חייב להגיד לך קודם כל שנראה שנערכתם היטב ליישום הרפורמה ולא השארתם אבן והפכתם את כל האבנים.

מיכאל ביטון: שאפו לך על היסודיות ועל הכוללניות של ההצגה, וממך לשרה.

מיכאל ביטון: עסקו בזה מאות אנשים ברפורמה, גם אצלכם, לא נגיד את שמותיהם, אבל שמעתי שיש איזה סטודנט באוניברסיטה, אסף יקותיאל, שכתב חלק מהמצגת.

מיכאל ביטון: הוא פה?

אביר קארה: כל הכבוד.

מיכאל ביטון: כל הכבוד אסי.

מיכאל ביטון: תגמור את הלימודים ותבוא לשרת הציבור בממשלה בתפקידים שונים.

אביר קארה: מיכאל, כל הכבוד שאמרת את זה, כי יש הרבה סטודנטים כאלה שאנשים לא יודעים שהם תופרים את כל העבודה מאחורי הקלעים ולא מכירים אותם.

אביר קארה: כל הכבוד, תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו מתאווים לתת להם הוקרה.

רון מלכא: אצלנו אין אנשים שקופים.

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה כך: התייחסות קצרה של הבריאות והאוצר וסבב ח"כים.

מיכאל ביטון: תשתדלו להיות תמציתיים כי המון גופים עסקיים וארגונים רוצים להתבטא, שהם חשובים לכם, הח"כים.

מיכאל ביטון: בואו ננסה להספיק כמה שיותר.

מיכאל ביטון: פנינה, בבקשה.

פנינה אורן שנידור: צוהריים טובים.

פנינה אורן שנידור: תודה רבה על ההזמנה.

פנינה אורן שנידור: כפי שהציג פה חברנו ממשרד הכלכלה וכבוד המנכ"ל, אנחנו הבאים בתור.

פנינה אורן שנידור: משרד הבריאות נערך, ולפי המצגת שהוצגה פה, יש לנו עוד המון עבודה.

פנינה אורן שנידור: חלק מהדברים – הרעיון הוא ברפורמת המזון.

פנינה אורן שנידור: אני באתי לייצג כאן את רפורמת המזון.

פנינה אורן שנידור: אני לא הצגתי את עצמי, שמי פנינה אורן שנידור, מנהלת שירות המזון הארצי.

פנינה אורן שנידור: אכן הרפורמה במזון היא נדבך נוסף מהרפורמה הגדולה שמוביל משרד הכלכלה.

פנינה אורן שנידור: גם בתהליכים אצלנו יש מספר אבנים גדולות שאנחנו מקדמים, זה לאפשר ייבוא של מזון רגיש במסלול אירופי באמצעות יבואן - - -, שזה שינוי מאוד מאוד משמעותי בתפיסה אצלנו.

פנינה אורן שנידור: עוד פעם, מצד אחד זה להעביר את האחריות מהרגולטור ליבואן, ובלי הצורך של רגולטור לבדוק כל מוצר ומוצר שנכנס בכניסה לארץ, והפיקוח שלנו יהיה בדיעבד בדרכי השיווק.

פנינה אורן שנידור: לשם התהליך הזה ולהצלחה של התהליך הזה אנחנו עדיין שוקדים בשתי רמות – גם מבחינת קידום של תזכיר משלים שאנחנו נדרשים אליו על מנת להקים את מערך האכיפה.

פנינה אורן שנידור: על מנת למנוע חסמים בייבוא אנחנו פועלים בשני מישורים – המישור הראשון הוא אימוץ רגולציה אירופית בכל מה שקשור למזהמים כימיים ולמזהמים מיקרוביולוגיים ושאריות חומרי הדברה.

פנינה אורן שנידור: מצד אחד זה יפתח חסמים, ייעל את כל תהליכי הבירוקרטיה, ומצד שני, יאפשר לנו לבטל רשמיות מתקני מזון רשמיים שנמצאים היום ומהווים איזשהו חסם בייבוא.

פנינה אורן שנידור: לצערי, כן התחלנו בפרסום של התקנים שקיבלנו מהאוצר, אבל הדרך שלנו עוד ארוכה ממימוש.

פנינה אורן שנידור: אנחנו נצטרך את הסיוע שלכם, וכשיגיע תורנו לבוא בצורה מסודרת להציג מה נעשה עד כה ומהם הפערים, אז יש לנו קושי פה בגיוס של אנשים ואיתור מועמדים מתאימים לשרת במשרד הבריאות.

פנינה אורן שנידור: כנגזרת מכך, כל נושא מערך האכיפה שאותם אנשים יצטרכו לגייס ולבנות יחד אתנו, יחד עם הצוות הקיים, את מערך האכיפה, כאן אנחנו עוד בתחילת הדרך, רק בשלב של גיוס מועמדים ועוד לא התחלנו.

פנינה אורן שנידור: לצד זה אנחנו עובדים לילות כימים עם המשאבים שעומדים לרשותנו לעשות את המיטב, עוד דרך ארוכה נכונה לנו.

פנינה אורן שנידור: יש לנו עוד חצי שנה מאתגרת.

מיכאל ביטון: תודה רבה, פנינה.

מיכאל ביטון: אוצר, שליסל לא בא בזמן, לכן הוא לא יוכל לדבר.

מיכאל ביטון: נעם בעוד חודש-חודשיים צריכה, בעזרת השם, ללדת, אז בבקשה, נעם.

נעם דן: תודה.

נעם דן: בעזרת השם.

נעם דן: נעם דן מאגף התקציבים במשרד האוצר.

נעם דן: קודם כל, אני רוצה לברך את ועדת הכלכלה ואת היו"ר על זה שבזמן שיא העבירו את כל הרפורמה הזאת בתקופה סופר לחוצה – חוק הסדרים הכי גדול שהיה אי פעם כנראה, תקופת קורונה, אני אזכיר, זו הייתה תקופת קורונה; כדי להעביר את הרפורמה הסופר משמעותית הזאת, להביא בשורה לצרכנים ולהפחית את יוקר המחייה, שזו השורה התחתונה, וזה הדבר הכי חשוב.

נעם דן: אני רוצה לברך את משרד הכלכלה והתעשייה שבתחילת הדרך כולנו חשבנו שזה פשוט לא אפשרי לייבא מוצרים על בסיס רגולציה אירופית, תקן בינלאומי, מי שמע על דבר כזה?

נעם דן: ועכשיו אני יושבת פה, מתרגשת, יחד עם הדרג המקצועי – גלית, איגור, ינון, רון.

נעם דן: אין לי מה להגיד, פשוט מתרגשת לקראת הכניסה לתוקף של הרפורמה, שאני לא מאמינה שזה סוף סוף מגיע.

נעם דן: מדינת ישראל לראשונה תתייצב לצד מדינות מפותחות, לצד אירופה, ברגולציה בינלאומית, בשיטת ייבוא על בסיס הצהרה, משהו כל כך בסיסי במדינות מפותחות, ובישראל זה חדשני.

נעם דן: כל העדכונים שיהיו ברגולציה האירופית אוטומטית יחולו בישראל, לא צריך לחכות לעדכון תקן, לרביזיות, לתהליכים בירוקרטיים, הכול אוטומטי, וזה מביא בשורה אמיתית לציבור הצרכנים הישראלי.

נעם דן: אני רוצה רק להודות לכל מי שלקח חלק בתהליך ולברך על האירוע המשמעותי הזה.

נעם דן: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, נעם.

רון כץ: הרפורמה הזאת לא הייתה יכולה לצאת לפועל בלי נעם.

מיכאל ביטון: האמת, זה נכון.

מיכאל ביטון: הרבה לילות.

מיכאל ביטון: יוראי להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: אני אהיה קצר.

יוראי להב-הרצנו: קודם כל, תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, על הדברים, וכמובן, על ההצגה המאוד מאוד רצינית.

יוראי להב-הרצנו: אני אחד מחברי הכנסת הצעירים במשכן, לצד חברי חבר הכנסת רון כץ.

יוראי להב-הרצנו: בתור חבר כנסת צעיר אני מצפה מהממשלה לטפל ביוקר המחייה.

יוראי להב-הרצנו: אני אומנם חבר בקואליציה, אבל הציפייה שלי היא שהממשלה תעשה ככל שעולה בידה לטפל ביוקר המחייה.

יוראי להב-הרצנו: אני מוכרח לומר שאומנם השרה ברביבאי היא חברת מפלגתי, אבל היא לא רואה בעיניים בהקשר הזה.

יוראי להב-הרצנו: היא נכנסה למשרדה עם הצהרת כוונות ברורה ועם תוכנית עבודה מסודרת להוריד את יוקר המחיה.

יוראי להב-הרצנו: ברוך השם, יש לנו בממשלה הזו שותפים נהדרים שמאפשרים לנו לשים את כל המחלוקות בצד ולהתנפל על המשימה בשתי הידיים.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהרפורמה הזאת, הרפורמה בייבוא, תקצר תהליכים, תחסוך עלויות, ובעיקר תוודא שיוקר המחיה יורד, עבור חבר'ה צעירים, ולא רק, אבל גם עבורנו, עבור בני הדור שלי, שקורסים תחת הנטל הכלכלי.

יוראי להב-הרצנו: וכמו ששמענו פה מנציגי הממשלה, עוד ועוד עומדים בתור כדי להצטרף לרפורמה הזו.

יוראי להב-הרצנו: אני מברך את שרת הכלכלה, אני מברך את כל העוסקים בדבר, את הסטודנטים המוכשרים של אגף התקציבים ואת כל העוסקים בדבר.

קריאה: של משרד הכלכלה.

יוראי להב-הרצנו: של משרד הכלכלה.

יוראי להב-הרצנו: יש לי מקום מיוחד בלב לנעם דן.

יוראי להב-הרצנו: אני באמת מברך, אני חושב שזה תהליך היסטורי, זה יום חשוב.

יוראי להב-הרצנו: אני מקווה שהרפורמה הזאת תצא לדרך בהקדם האפשרי, אנחנו זקוקים לזה כמו אוויר לנשימה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך, אדוני יושב-הראש, שבנועם ההליכות שלך אתה מלווה את התהליכים האלה בנחישות רבה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יבגני סובה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: אני מתנצל, הייתי צריך לצאת להחליף את ניר אורבך בניהול ועדת הכנסת.

יבגני סובה: קודם כל, אני מברך על הרפורמה.

יבגני סובה: אני זוכר כיצד בחודש נובמבר לקראת העברת התקציב וחוק ההסדרים אנחנו ניהלנו פה דיונים.

יבגני סובה: ואני מברך גם את סגן השר אביר קארה, שיושב לידי, כי היו דיווחים בבוקר שהוא בדרך ללשכת ראש הממשלה, כל מיני דיווחים פייקים כאלה.

יבגני סובה: אז הנה, הוא פה, אפשר להירגע.

אביר קארה: אני לא יודע איפה אתה קורא דיווחים, אני מהבוקר הייתי בוועדת נגישות כי בנגישות בישראל יש הרבה רגולציה על עסקים, אחרי זה הייתי באומיקרון שאנחנו הולכים להעביר, ועכשיו אנחנו פה.

מיכאל ביטון: הוא שלוש פעמים ביום בדרך ללשכת ראש הממשלה.

מיכאל ביטון: בנט אמר לי להחזיק אותו פה קצת.

יבגני סובה: עובדה שהוא פה, אפשר להירגע.

יבגני סובה: הממשלה מתפקדת, הקואליציה מתפקדת וגם הרפורמה בייבוא, שהיא אחד מהמרכיבים החשובים ביותר של הממשלה הזאת – ואני לא אחזור על כל המספרים של מיליארדי שקלים שאמורים אזרחי המדינה לחסוך.

יבגני סובה: אני חושב שזה אחד מהדברים הבולטים ביותר בממשלה הזאת ובקואליציה הזאת, שאנחנו העברנו את זה בחודש נובמבר, ובעוד מספר שבועות רק נתחיל ליישם את זה ולהרגיש את זה.

יבגני סובה: קודם כל, אנחנו מקווים שאכן שינוי יגיע כמה שיותר מהר כי כמה חודשים אנחנו מסבירים שאוטוטו זה יבוא, והרבה תלוי במשרד הכלכלה.

יבגני סובה: אני אומר פה למנכ"ל, ואמרתי את זה כמה פעמים לשרה, שהצלחת הרפורמה היא הצלחה של כל הקואליציה והממשלה, חד משמעית.

יבגני סובה: כי אם אתם לא תצליחו, בסוף זה ייפול עלינו.

יבגני סובה: אז אני לא רוצה שזה ייפול עלינו, אני רוצה שאזרחי המדינה ירגישו את זה כבר בשבועות הקרובים.

יבגני סובה: אני רואה שיש פה סדר מסוים – מה ייכנס ביוני, מה ייכנס בספטמבר, מה ייכנס גם בינואר בשנה הבאה.

יבגני סובה: קודם כל, אני מאחל הצלחה לכל מי שעוסק ברפורמה הזאת.

יבגני סובה: דיברו הרבה על תקנים נוספים, דיברו על כך שאנשים צריכים לוודא, שצריך אנשים שיעשו פיקוח.

יבגני סובה: אם יש רצון טוב וכוונה ליישם את מה שהעברנו פה בכנסת, אז שום דבר לא יעצור אותנו.

יבגני סובה: אני מברך גם את ועדת הכלכלה, גם אותך, אדוני היושב-ראש, גם את כל הקואליציה, וגם את סגן השר, שיושב פה לצדי, למרות כל הפייקים שהיו על הבוקר.

אביר קארה: קודם כל, אני רוצה לברך את כולם, את כל היושבים סביב השולחן.

אביר קארה: אדוני היושב-ראש, כמו שאמרתי לך כבר בקיץ כמה פעמים, אני פחדתי מאוד שהרפורמה הזאת תגיע לפה, אבל היא באה מצומצמת והיא התרחבה, וזה הודות לפעילות שלך פה ולאוזן הקשבת, ולח"כים שבאו מאוד מאוד מחויבים לתהליך הזה, אבל גם למשרדי הממשלה שעשו איזשהו סוויץ' בנושא הזה, וכולם.

אביר קארה: זה גם משרד הבריאות – אני זוכר את הוויכוחים שהיו כאן, והיו כאן ויכוחים עם משרד הכלכלה, אבל בסוף כולם באו עם ראש פתוח כשהמטרה הסופית היא להיטיב עם האזרח הפשוט במדינת ישראל, שכורע תחת נטל בלתי סביר של יוקר מחיה, ובכול, תאמינו או לא, לא השוק הפרטי אשם, מי שאשם לאורך שנים זו הממשלה.

אביר קארה: אני מקפיד להגיד בשנים האחרונות שלשוק הפרטי ולכלכלה בישראל הממשלה היא לא הפתרון היא הבעיה, הפתרון הוא המגזר הפרטי.

אביר קארה: ולכן כשמפחיתים רגולציה ובירוקרטיה בסדר גודל כזה קורים דברים נפלאים.

אביר קארה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לספר לך, אתמול הייתי באלקטרה צריכה, החברה שבעתיד רוצה להביא לישראל את "קרפור" הצרפתית, והם לא יכולים להביא אותם בגלל שיש כל מיני שינויים בתקינה.

אביר קארה: הייתי גם עם משרדי ממשלה, היו איתי נציגים מכל המשרדים.

אביר קארה: אמרתי להם: תגידו, לא שמעתם על הרפורמה שעשינו?

אביר קארה: אמרו לי: מה קרה לך, אם לא הרפורמה שעשיתם בקיץ, לא היינו חושבים בכלל להביא לפה בכלל את "קרפור".

אביר קארה: זאת אומרת, רק להבין, כשהממשלה טיפה משחררת, תראה כמה אנחנו יכולים להגדיל את התוצר, להגדיל את התחרות.

אביר קארה: אבל עם כל המילים הטובות ועם כל הדברים החיוביים, יש כמה דברים שאני לא מצליח להירדם בלילה מהם.

מיכאל ביטון: אביר, הערה על מה שאמרת.

מיכאל ביטון: הבאת רשת בינלאומית הוא רעיון כללי טוב, הוא לא מבטיח הוזלה.

מיכאל ביטון: בארצות הברית אתה אוכל מקדונלדס ב-99 סנט, ובארץ אתה תחשב כמה דולר עולה.

אביר קארה: אדוני היושב-ראש, אדוני צודק.

מיכאל ביטון: בינלאומיות היא חשובה, אבל רק אם אלו מספרים אמיתיים.

אביר קארה: אדוני צודק, אבל בכוונה, כי אני חייב – יש משהו ייחודי לישראל.

אביר קארה: אתה מכיר את המושג "ליצמנים" שמעת פעם את המושג הזה?

אביר קארה: מסמנים את המוצרים פה עם שומן רווי וכל מיני כאלה.

אביר קארה: אתה מכיר את המדבקה האדומה הזאת?

אביר קארה: יש שתי מדינות, אולי שלוש מדינות כאלה בעולם: צ'ילה, ישראל, שישר מזנקת ב-2017 על רגולציה שאפשר; וכשאתה רוצה להביא שוקולד – רק תקשיב, שוקולד.

אביר קארה: מאחור, בכל צרפת, ובכלל, בעולם, אתה לא צריך להיכנס למרכיבי השומנים.

אביר קארה: אתה כותב את סך השומנים מאחור, שלום על ישראל.

אביר קארה: בישראל דורשים ממך טראנס, שומן רווי, כל מיני כאלה.

אביר קארה: כדי לייצר קו שלם ולסמן את המוצרים, זה מעלה את המחיר ב-10%.

אביר קארה: מי אשם בזה, השוק הפרטי?

אביר קארה: חד משמעית הממשלה, שהמציאה דרישה שאף אחד לא צריך אותה, תעשו אותה דרישה וולונטרית.

אביר קארה: אבל אני רוצה לדבר על התקנים.

אביר קארה: בוא נדבר על התקנים.

אביר קארה: המנכ"ל רון דיבר כאן על הנושא של התקנים שחונים אצל ראש הממשלה.

אביר קארה: אנחנו עברנו על כל התקנים הלאומיים האלה, ומצאנו פשוט בכולם – אני חושב שאפילו לא היה אחד שאמורה להיות בו איזושהי חריגה מתקן בינלאומי.

אביר קארה: אין שום סיבה שעריסה תצטרך בישראל להיצבע בצבע אחר בגלל שהיא מגיעה לכאן.

אביר קארה: באף אחד מהפרטים שעברנו עליהם לא מצאנו סיבה שצריך להיות לזה תקן ישראלי ייחודי.

אביר קארה: אנחנו הגשנו את זה לראש הממשלה, ראש הממשלה יחתום על זה בימים הקרובים.

אביר קארה: אצלכם חונה כל הנושא של התקנים המקוריים.

אביר קארה: התקנים המקוריים האלה – הרי אם אפשר להשתמש בילקוט, כמו שהצגת, בשוודיה, ואם אפשר לעשות את זה בדנמרק, ואם אפשר לעשות את זה בצרפת, אין שום סיבה שיהיה תקן מקורי ייחודי לישראל בכל הדברים האלה.

אביר קארה: אני מבקש – אני יודע שהשרה מחויבת לרעיון הזה, ואני יודע שאם לא אתם בתוך המשרד דוחפים את זה בכזה כוח, לא היינו מגיעים לפה – בואו נביא בשורה לאזרחי ישראל.

אביר קארה: אני מוכן לעשות לכם את העבודה המקצועית, אני מוכן לקחת על עצמי, להביא לכם כל מה שצריך.

אביר קארה: בואו נביא בשורה אמיתית לאזרחי ישראל, נסיר את כל התקנים הישראלים הייחודיים ההזויים האלה, ונשים סוף לפקק הזה של הכנסת מוצרים למדינת ישראל כדי שנוכל להוזיל את המחירים, ולעשות את זה בפעם אחת, לא תהיה עוד הזדמנות.

אביר קארה: תודה רבה.

מיכאל ביטון: רון, אני אתן לך להתייחס בסוף להערות שיעלו, כי אתה תאסוף פה גם הסתייגויות ושאלות, וגם ההערה של אביר אומרת נכון שכרגע לא התקדמנו עם התיק גב - - -

אביר קארה: לא רק, זה אבקות כביסה, אבקה לניקוי מדיח, חיתולים.

אביר קארה: מה שונה חיתול בגרמניה – טוסיק של תינוק בגרמניה לטוסיק של תינוק בישראל, מה שונה החיתול?

מיכאל ביטון: אביר, אני יודע מה אתה רוצה לומר, אז אני אתך.

מיכאל ביטון: תיק גב בא מהציונות – קח מקל, קח תרמיל, זה חייב להיות תרמיל ציוני ישראלי.

מיכאל ביטון: אין אף אחד בעולם שיודע לבנות תיקי גב.

אביר קארה: סוללות.

מיכאל ביטון: רגע.

מיכאל ביטון: רגע.

מיכאל ביטון: בסדר, הבנו שיש פה בעיה, אבל השאלה אם נוכל בסוף הדיון להקים צוות של קיצור זמנים של הבעיה הזאת.

מיכאל ביטון: כי הבעיה הזאת ידועה - - -

אביר קארה: אפשר לקרוא לצוות טמפונים, כי גם טמפונים הוחרגו פה, ואין שום הבדל בין טמפונים באירופה לטמפונים בישראל.

אביר קארה: אני לא מצליח להבין למה אי אפשר להביא אותם.

מיכאל ביטון: אביר, תודה לך על הפירוט הרב.

אביר קארה: רק הצעתי הצעה לשם, אני מבקש שזה יירשם בפרוטוקול.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך לעצור כאן.

מיכאל ביטון: אופיר גמליאל, מעבדות ITL.

אופיר גמליאל: שלום.

אופיר גמליאל: שמי אופיר גמליאל, ואני מנכ"ל ובעלים של מעבדות ITL.

אופיר גמליאל: התבקשתי על ידי המעבדות המוכרות לייצג אותן.

אופיר גמליאל: אנחנו בעד הרפורמה.

אופיר גמליאל: אנחנו 30 שנה עובדים בשוק הבינלאומי, עוזרים ליצואנים הישראלים עם התקינה הבינלאומית ומייצגים את ישראל בגופים בינלאומיים, כך שאנחנו בעד הרפורמה.

אופיר גמליאל: הסיבה שאני פה היא שאנחנו רוצים להשתתף ומשלבים ידיים עם משרד הכלכלה.

אופיר גמליאל: אנחנו בסך הכול שלוש מעבדות מבין כמויות של מעבדות בארץ שמשתתפות ברפורמה הזאת, ותשאלו את עצמכם למה.

אופיר גמליאל: לפני חמש שנים התבקשנו לבנות מעבדות, לקלוט עובדים.

אופיר גמליאל: קלטנו עובדים גם ממכון התקנים, בנינו מעבדות, השקענו כמויות של כסף, אבל הרפורמה הקודמת דירגה את הכניסה לחמש שנים בלחץ של המכון, וגם לא נתנו לנו את כל המסלולים כי ניגשנו ליבואנים - - -

מיכאל ביטון: אופיר, הזמן קצר, המלאכה מרובה.

מיכאל ביטון: שמע לי, שמע לי, עזוב היסטוריה, עזוב עוולות, תן לנו המלצות.

מיכאל ביטון: יש לך פה רפורמה, היה פה דוח סטטוס.

מיכאל ביטון: תן לנו המלצות מעשיות לתיקון או לשיפור, זה מה שאני רוצה.

אופיר גמליאל: לגבי הרפורמה הקיימת, היא ממשיכה ומקבעת ומשאירה אותנו בשוליים.

אופיר גמליאל: אנחנו - - -

מיכאל ביטון: שים את האצבע על מה צריך לתקן.

אופיר גמליאל: אני מבקש – כרגע מחברים את הבדיקות וההצהרות לפיקוח.

אופיר גמליאל: כרגע 95% מהבדיקות וההצהרות מתבצעות דרך מכון התקנים, כלומר, 95% מהפיקוח הולך להתבצע על ידי מכון התקנים.

אופיר גמליאל: מתוך תקציב של 46 מיליון ש"ח שניתן לממונה על התקינה לצורך הפיקוח, 43 מיליון ש"ח הולך למכון התקנים, וסך הכול 3 מיליון שקלים הולכים אלינו, המעבדות, על פני שנתיים בכדי להשתתף באירוע הזה.

מיכאל ביטון: עוד הערות.

מיכאל ביטון: תמשיך.

אופיר גמליאל: בנוסף, אני מבקש שייתנו לנו את היכולת להכיר בתעודות או במוצרים שנבדקו על ידי המכון, אין שום סיבה שאנחנו נבדוק אותם שוב פעם.

אופיר גמליאל: היום, אם יבואן רוצה להגיע אלינו ולעבוד אתנו, אנחנו צריכים לבדוק מחדש את המוצר.

מיכאל ביטון: על אף ש-?

אופיר גמליאל: על אף שהמכון בדק את המוצר ואישר אותו.

מיכאל ביטון: בעבר.

אופיר גמליאל: בעבר.

מיכאל ביטון: אז למה זה נדרש פתאום?

אופיר גמליאל: זה נמצא בחוק התקנים.

מיכאל ביטון: אופיר, אתה שלחת לוועדה נייר עמדה שלכם מראש?

מיכאל ביטון: כי זה מה שראוי לעשות, לשלוח לנו נייר עמדה של הסתייגויות, של הערות.

מיכאל ביטון: בכל מקרה, תכין את הנייר הזה עם הנקודות שמציקות לכם.

מיכאל ביטון: שתיים, דרג בכיר שלך, רון, יפגוש אותם וינסה להתייחס לדברים שמטרידים אותם.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: רז הילמן, סמנכ"ל איגוד לשכות המסחר.

רז הילמן: בוקר טוב.

רז הילמן: החוק הזה הוא חוק מאוד משמעותי, ומבלי להפחית בחשיבות שלו, אני רוצה לדייק משהו שנאמר פה.

רז הילמן: צריך להבין שגם אחרי שהחוק הזה ייכנס לתוקף לא יהיה אפשר להביא לישראל כל מוצר שעומד באיזשהו תקן בינלאומי.

רז הילמן: התקן שצריך לעמוד בו, בהנחה שזה נכלל בקסיס, זה התקן שבחרו לאמץ בישראל.

רז הילמן: זאת אומרת שאם בחרו לאמץ בישראל תקן אירופי, אז התקן האירופי רלוונטי, ואם בחרו תקן אמריקאי, אז התקן האמריקאי הוא הרלוונטי, וזה לא שיבואן יכול לבחור איזה תקן שהוא רוצה ויכול לייבא לפיו.

רז הילמן: זה משהו שרציתי לדייק.

רז הילמן: רפורמה היא עדיין מאוד מאוד גדולה, מאוד מאוד משמעותית, העבודה עליה נמשכת – כל מה שהציג המנכ"ל, כאמור, זה לא נגמר.

רז הילמן: רק הבוקר היינו במפגש עם משרד האנרגיה, שהסביר את הרפורמה שלו, בצוהריים אנחנו נהיה בפגישה עם משרד הבריאות על הרבה מאוד נקודות פתוחות, וגם מול הממונה על התקינה יש הרבה מאוד תהליכים שעדיין פתוחים, גם מול הנהלים שלו שעוד לא פורסמו וגם הרשימות הסופיות של קבוצות הייבוא ושל קסיס.

רז הילמן: אנחנו עובדים מולם בצורה מאוד טובה, מאוד מעריכים את המחויבות שלהם לתהליך הזה, זה לגמרי ניכר.

רז הילמן: יחד איתם אנחנו מאוד מקווים להצלחת הרפורמה הזאת.

רז הילמן: אני רוצה להתייחס לנקודה אחת, אם דיברת על מה יכול להשפיע.

רז הילמן: בגלל שכל אותם דברים עדיין לא נסגרים - - -

מיכאל ביטון: שלחת את זה בכתב למשרד הכלכלה?

רז הילמן: אני כל הזמן בקשר איתם, כן.

מיכאל ביטון: שלחת את זה בכתב?

רז הילמן: כן, כן, כן.

רז הילמן: הייתי אצלם בשבוע שעבר בפגישה.

מיכאל ביטון: ולוועדת הכלכלה שלחת?

רז הילמן: אליך לא.

רז הילמן: אני אשלח בשמחה.

מיכאל ביטון: בכל זאת אני אתן לך להגיד, אבל אתה יודע שצריך לשלוח את העמדה מראש.

מיכאל ביטון: כן.

רז הילמן: בגלל שהכול נסגר ממש ברגע האחרון, כמו שקורה כמעט בכל הרפורמות שעוברות בממשלה, החודשים הראשונים יהיו חודשים מאוד מאתגרים גם לרגולטור, גם למעבדות הבדיקה וגם ליבואנים.

רז הילמן: לכן אנחנו מצפים שמשרד הכלכלה יפעיל את הסמכויות המאוד מרחיקות לכת שניתנו לו בצורה מושכלת.

רז הילמן: צריך לעשות הרבה אכיפה חינוכית – אם אנחנו מזהים ליקויים שלא מסכנים את הציבור, כדאי בהתחלה להשתמש במידע הזה כדי ליידע את כלל היבואנים על ליקויים שמזהים בתהליכי אכיפה, להתריע בפניהם שלא יעשו את אותן טעויות, וככה נוכל להגיע בעוד כמה חודשים אחרי כניסת הרפורמה לתוקף, למצב שהיישום שלה נעשה בצורה הרבה יותר טובה, וגם נוכל לטפל בבעיות שאולי נגלה, כמו שאמר המנכ"ל, ברפורמה, כי גם אם ניסו לחשוב על הכול, בוודאי גם אנחנו - - -

מיכאל ביטון: במילים פשוטות אתה אומר:

מיכאל ביטון: עם היישום צריך להיות במידת הרחמים למי שפעל לא בזדון אלא בתום לב עד שהמערכת תהיה משופשפת.

רז הילמן: לא בזדון ולא מסכן את הציבור.

מיכאל ביטון: אבל מי שפעל בזדון, לאכוף מולו מידית.

רז הילמן: כן, גם אם זה זדון וגם אם זה ליקוי שמסכן את הציבור, כמובן שגם במקרה הזה.

מיכאל ביטון: תודה, רז.

מיכאל ביטון: רחל גור, לובי 99.

רחל גור: תודה רבה, יו"ר הוועדה, ותודה רבה שכינסת וליווית מקרוב, זה נושא שהוא מאוד מאוד קרוב ללבך, ואנחנו מודים לך.

רחל גור: אנחנו מודים גם למשרד הכלכלה ולכל השותפים, עשיתם פה עבודה נהדרת.

רחל גור: אני זוכרת לפני שלוש שנים – אתה זוכר שישבנו, איגור, הממונה על התקינה – ואנחנו התחננו שיעבירו ארבעה מוצרים בלבד, ארבעה תקנים, מקבוצה מחמירה לקבוצה מקלה, ואז זה היה בלתי אפשרי.

רחל גור: היום אנחנו רואים שינוי רוחבי שהוא מכונן, שהוא משנה את סדרי הייבוא במשק הישראלי.

רחל גור: ועדיין, גם בין חברים ניתן להעביר ביקורת וניתן להתמקד ולשאול ולהעלות שאלות, ופה אנחנו מאוד מאוד מוטרדים מהנושא של התקנים המקוריים.

רחל גור: בסופו של דבר, הציבור הכללי מחכה בקוצר רוח להקלה ביוקר המחייה.

רחל גור: זאת אומרת, הם מחכים דווקא לדברים שהם קונים יום-יום.

רחל גור: אני בתור אימא – על זה כל אימא נשארת ערה, מתעוררת ב-03:00 לפנות בוקר ומנסה לחשוב איך היא תסגור את החודש, איך היא תשלם על חיתולים, על טמפונים, על הילקוט לילד, על השטיחים, על מכונת הכביסה החדשה, אלו הדברים שהם הכי קרובים ללבנו, ואלו התקנים המקוריים.

רחל גור: התקנים המקוריים מחכים כבר מ-2016, מהרפורמה הקודמת, להתאמה מהתקן המקורי, שאלו לא בהכרח שינויים בינלאומיים, יש פה משהו אחר, אלו ישראלים שהם שונים, שהם המצאה ישראלית, אך ורק בישראל, רובם נוצרו כדי להוות חסם ייבוא.

רחל גור: לא בהכרח, אבל לעיתים רבות.

רחל גור: כל מוצרי הצריכה הבסיסיים האלו עדיין נמצאים בקבוצה הזאת, ואני חוששת – ואנחנו אמרנו את זה יום-יום במהלך הדיון – שאנחנו לא יכולים לחכות להכרעה של הממשלה.

רחל גור: לכן אנחנו פונים מתוך טוב לבנו בבקשה לשרת הכלכלה, כי יש לכם את הסמכות בחוק – זה מה שנקרא התוספת הרביעית, סעיף 9א – להכניס את התקנים המקוריים לתוך הרפורמה בייבוא – ללא אישור רוה"מ, בלי משרד הכלכלה, בלי שינויים של התוספת - - -.

רחל גור: כעת התוספת הרביעית ריקה ויש שם אפס תקנים.

רחל גור: אם אנחנו נעביר אפילו שניים-שלושה, אפילו את החיתולים, אפילו את הטמפונים, אפילו ילקוט לילד, אנחנו נביא בשורה אמיתית לכל בית בישראל.

מיכאל ביטון: תודה, רחל.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת רון כץ, בבקשה.

רון כץ: תודה, אדוני.

רון כץ: קודם כל, אני שמח מאוד להיות פה היום ביום היסטורי.

רון כץ: שמענו גם עכשיו, כל כך הרבה שנים חלמו על הרגע הזה, אז הגענו אליו, וזה הרבה בזכות שרת הכלכלה, אורנה ברביבאי, שדחפה את זה בכל הכוח, ובזכותך, יו"ר הוועדה, שהקדשת לזה זמן ומשאבים בלתי מוגבלים, ומנכ"ל המשרד, רון מלכא, שהוביל את זה בצורה הכי מקצועית שיש, והשותפים שלנו במשרד האוצר וכל מי שיושב סביב השולחן הזה.

רון כץ: סוף סוף במדינת ישראל הבאנו בשורה אמיתית ליוקר המחיה.

רון כץ: דיברו על זה וחשבו איך לעשות את זה, והיו על זה הרבה מאוד מחשבות ותהיות, אבל בסופו של דבר תכל'ס, עד עכשיו לא עשו כלום, וזו הפעם הראשונה שעשו דבר אדיר – אימוץ של התקן האירופאי והתקן האמריקאי זה משהו שאנחנו נבין את סדר הגודל שלו רק כשהרפורמה הזאת תיכנס לפועל ונראה את ירידת המחירים המאסיבית שהולכת להיות.

רון כץ: ועם זאת, אני מוסיף ומחדד שאנחנו צריכים להרחיב אותה.

רון כץ: אין שום סיבה לתקנים ייעודיים של מדינת ישראל שלא קשורים לכלום, אין שום סיבה לעודף רגולציה ובירוקרטיה שעדיין קורה במשרד הבריאות.

רון כץ: משרד הכלכלה צריך לקבל הובלה על כל מה שקשור לתחום הכלכלי בשביל לפתוח את המשק הזה כמו שצריך ולהוריד את יוקר המחייה.

רון כץ: אבל זה יום היסטורי היום וזה יום גדול, ואני מברך את כל מי שיושב פה סביב השולחן הזה.

רון כץ: יחד כולנו היום עשינו קפיצת מדרגה ענקית להורדת יוקר המחייה במדינת ישראל ותודה רבה לכולכם.

רון כץ: תודה.

מיכאל ביטון: תודה, רון יקר.

מיכאל ביטון: שי בן אבי, סמנכ"ל סחר ושרשרת אספקה, חברת קרפור.

שי בן אבי: נעים מאוד.

שי בן אבי: קודם כל, תודה רבה על - - -

מיכאל ביטון: אז כבר הגעתם לארץ.

מיכאל ביטון: יש עובד אחד לקרפור?

שי בן אבי: אני אתן קצת רקע.

שי בן אבי: אני אתן בקצרה את הרקע.

שי בן אבי: חברת אלקטרה מוצרי צריכה קנתה את חברת יינות ביתן יחד עם הפניקס.

שי בן אבי: לקחנו את הבסיס של 150 סניפי יינות ביתן-מגה ולקראת סוף השנה אנחנו מייעדים להפוך אותם בהדרגה בתוך מספר שנים לסניפי קרפור.

שי בן אבי: אין ספק שקרפור הגיעה לפה הרבה בזכות העבודה שעשיתם כאן והדרך שאנחנו צריכים לעשות בשביל להביא לארץ אלפי פריטים היא דרך לא פשוטה, והדרך הזאת תוקל הרבה מאוד בזכות מה שנעשה בחדרים האלה ובמשרדי הממשלה.

שי בן אבי: רק בשביל לסבר את האוזן, לקרפור צרפת, רק החלק הזה, יש 15,000 מוצרי מזון, פארם וניקיון שניתן להביא אותם לארץ.

שי בן אבי: המחירים שלהם הם מחירים פורצי דרך, והנושא של הקלה בתהליכים – בין אם זו רפורמת הכשרות, בין אם זו רפורמת התמרוקים ובין אם זו רפורמת המזון – בהחלט יקל עלינו לצאת לדרך.

שי בן אבי: אנחנו מעריכים שכל התהליך של הכשרה והבאה לארץ ולעבור את כל הרגולציה הוא תהליך לא פשוט שאנחנו נמצאים בתחילתו ובשיאו.

שי בן אבי: ככל שהוועדה תעשה פה יותר ותוכל להכניס פנימה עוד מוצרים ועוד תהליכים, כמו שהעלה כבוד סגן השר – אבקות כביסה, אבקות למדיח, סוללות, כל העולמות האלה הם עולמות שלקרפור יש בהם בשורה, בשורת מחיר.

שי בן אבי: המטרה שלנו היא להיכנס כמה שיותר עם מגוון כמה שיותר רחב ולהעשיר את ההיצע בארץ.

שי בן אבי: כשאנחנו ניכנס עם ההצעה שלנו, אני מבטיח שהתחרות בשוק המזון תתחיל לזוז בצורה דרמטית.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, תן לנו הסבר למה החיתולים והילקוט לא נכנסו.

מיכאל ביטון: הסבר טוב אבל.

מיכאל ביטון: ומתי ייכנסו.

רון מלכא: ממצה וטוב.

רון מלכא: קודם כל, תודה על כל ההתייחסויות.

רון מלכא: קודם כל, תודה לכל ההתייחסויות.

רון מלכא: אדוני היושב-ראש, אנחנו כנראה קלענו לדעת גדולים, כי נמצאים פה טובי האנשים שמובילים את הרפורמה וימשיכו להוביל אותה.

רון מלכא: נמצא פה המשנה שלי, ינון, נמצא פה איגור, הממונה על התקינה, המומחה מספר 1 בארץ לתחום התקינה.

רון מלכא: נמצאת פה גלית, היועצת המשפטית, שביד רמה ניהלה את כל התהליך, ונמצא פה אנוואר, שממונה על התקינה אצלנו וכל העוזרים.

רון מלכא: זה צוות שהוקם על ידי שרת הכלכלה כדי לאשר את אותם 15 תקנים צרכניים נוספים.

רון מלכא: אתם זוכרים 299 תקנים שנכנסו?

רון מלכא: יש 15 תקנים שהם החיתולים, אבקת כביסה, ילקוט.

רון מלכא: אלו 15 שנמצאים עכשיו בתהליך מואץ, ושרת הכלכלה נותנת דחיפה בכל הכוח, ולקחנו את טובי האנשים, יש גם יועץ חיצוני שהיה הממונה על התקינה שאנחנו לוקחים אותו כדי לסייע בעניין הזה.

רון מלכא: זו הסיירת הכי טובה שמדינת ישראל יכולה הייתה להעמיד כדי לטפל במוצרים הספציפיים האלה – חיתולים, ילקוט, כל מה שהוזכר פה.

רון מלכא: אני מודה גם ללובי 99, גם לחברי הכנסת שהזכירו את זה, זו המשימה הבאה שלנו.

רון מלכא: יש תהליך מוסדר בחוק איך עושים את זה, ואנחנו נעשה את זה הכי מהר והכי טוב שאפשר.

מיכאל ביטון: יש לזה לוחות זמנים?

רון מלכא: אנחנו לחלוטין מחויבים לזה.

רון מלכא: זה יקרה בשבועות הקרובים, אני לא יודע להגיד זמן כי אנחנו תלויים גם בגורמים אקסוגניים.

רון מלכא: למשל, שאלתם על חיתולים – אני חייב את שר הבריאות.

רון מלכא: אם שר הבריאות לא יהיה אתנו – וזו לא תוספת ד' – נצטרך ללכת עם שר הבריאות לממשלה כדי להכריע.

רון מלכא: התהליך מוסדר בחוק, אבל נעשה כל מה שצריך כדי שכל התקנים האלה, ובפרט כפי שנאמר פה, ובצדק, הישראליים הייחודיים המקוריים, שאנחנו בספק רב אם באמת נדרשים לנו, כדי לבטל אותם.

רון מלכא: אם אפשר יהיה לאמץ תקן בינלאומי, זה יהיה התהליך הכי מהיר, ואם לא, אנחנו נעשה כל מה שצריך כדי להסיר מהם רשמיות בהקדם האפשרי.

רון מלכא: זו כמובן מחויבות שלנו לרפורמה, ונמצאים פה טובי האנשים שיש למדינת ישראל כדי להוביל מהלך כזה, ואנחנו על זה, ויש לנו את השרה הכי דוחפת בעולם שנותנת רוח גבית, ולכן אני אופטימי שנעשה את זה בהקדם האפשרי תחת התהליך שמוגדר בצורה מאוד מפורטת בחוק.

רון מלכא: זה העניין הזה.

רון מלכא: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אולי גם התייחסות קצרה, כי היו פה הערות מאוד חשובות שנאמרו.

מיכאל ביטון: בוא נשמע עוד משהו אחד, ואת מקלב שבא.

רון מלכא: אני פשוט רשמתי את כולם ואני ארצה לענות לכולם.

מיכאל ביטון: לפנים משורת הדין, כי אנחנו כבר בסיכום הדיון, מקלב, אז צריך להיות מאוד קצרים.

מיכאל ביטון: אלי סתוי, בבקשה, אחרי זה מקלב ואחרי זה סיכום.

מיכאל ביטון: אלי סתוי בזום.

מיכאל ביטון: בבקשה, אלי.

מיכאל ביטון: לפתוח את המיקרופון.

מיכאל ביטון: המיקרופון שלך לא פתוח, תפתח אותו.

מיכאל ביטון: לא מצליחים, מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: קודם כל, תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, שאתה מפנה מהזמן הקצוב של הוועדה – אתה צריך לבחור לך את הדברים החשובים והדחופים, ואתה בורר את זה בצורה מקצועית מאוד וציבורית מאוד ועניינית מאוד.

אורי מקלב: אני יודע מה צוואר הבקבוק שיש אצלך בוועדה.

אורי מקלב: וגם לכם, משרד הכלכלה, מנכ"ל משרד הכלכלה והשרה שהייתה פה, שאתם רואים לנגד עיניכם דבר שהוא מתאים גם למה שאנחנו רואים, להילחם ביוקר המחייה, בבירוקרטיה, לפשר ולעשות רפורמות זה דבר מאוד חשוב.

אורי מקלב: אין ספק שכל הפיקוח וכל התקנים, הדברים האלה – מצד אחד יש כאן דברים ערכיים מאוד שחיי אדם יכולים להיות תלויים בהם, ביטחון צרכני וכל מה שקשור; ומצד שני, איך אנחנו מאפשרים את זה שאנחנו עושים את זה בצורה קלה יותר בלי לפגוע במקצועיות ובאחריות שיש לנו.

אורי מקלב: זה דבר שאנחנו יודעים את ההתחבטויות.

אורי מקלב: בסופו של דבר צריך למצוא דרך, ואין לי ספק שיש דרך, לאזן בין זה שאנחנו רוצים לעשות רפורמה, ואנחנו נותנים לשוק הפרטי לפעול, לבין חסמים או הגבלות שאנחנו נותנים לו.

אורי מקלב: אני ליוויתי למשל את הדואר.

אורי מקלב: בדואר הייתה להם את אותה בעיה – מצד אחד, אתה רוצה לתת לגופים אחרים להתחרות, ובסוף יש לך גוף מרכזי שאתה יודע שלוקח אחריות ואתה רוצה לתת, וכאן לאורך שנים היה לתת את מערכת האיזונים.

אורי מקלב: גם כיום, מצד אחד אנחנו צריכים לשמר את המכון.

אורי מקלב: למכון יש מעמד חשוב מאוד וערכי כמכון מוסמך שגם דברים של חיים תלויים בו, ברמה המקצועית שלו.

אורי מקלב: אבל אם אנחנו רוצים לתת גם למעבדות הפרטיות ולאחרים, צריך לתת להן את האפשרות.

אורי מקלב: אם במכולה אחת יש דברים שצריכים להגיע גם לזה וגם לזה, חלק בסמכות של זה וחלק בסמכות של זה, מי ייקח מעבדה פרטית לעשות את זה כשעל החומרים האלה, המוצרים האלה, זה יבוא וזה יבוא?

אורי מקלב: אז הוא ייקח מישהו שכבר כולל את הכול.

אורי מקלב: תבן לא ניתן לעבדיך ולבנים אמרו לנו עשה.

אורי מקלב: צריך למצוא את הדרך ולשמוע אותם, ואני נפגשתי איתם ושמעתי את הבעייתיות שיש להם ואת הרצון שלהם ואת ההשקעה הכספית הגדולה לאין ערוך – הם השקיעו הרבה כסף בהכנה להפרטה, אבל היום אנחנו לא ממלאים בתוכן.

אורי מקלב: הם קלטו עובדים ואין להם מה לעשות.

אורי מקלב: אין להם מספיק פניות לעבודה שהם צריכים לעשות.

אורי מקלב: אני חושב שזה משהו שצריך לעמוד לנגד עיניך, כמו שהיה לנו בסלולר – גם, רצינו שיהיו חברות אחרות, ידענו שצריך שימוש באנטנות, אי אפשר לדרוש מהם – כל הזמן מערכת של איזונים שצריכים לתת בגלל שהמצוקה שלהם היא מצוקה גדולה שתיכף הם אומרים אנחנו לא יכולים להחזיק מעמד.

אורי מקלב: כאן המקום גם לשבח את המכון, שהוא מגדלור לדברים אמיתיים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים ששם החלק הערכי הוא משקל הכבד בכל ההתנהלות שלהם לפני החלק הכספי.

אורי מקלב: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אלי סתוי, ניסיון אחרון.

אלי שלום סתוי: קודם כל, תודה רבה לכבוד היושב-ראש על רשות הדיבור.

אלי שלום סתוי: כזכור, אני מייצג את פורום הקמעונאים הקטנים בענף המזון.

אלי שלום סתוי: מדובר בכ-10,000 קמעונאים קטנים שעדיין שרדו את התהפוכות בענף המזון עד כה.

אלי שלום סתוי: אני קיבלתי ממשרד הכלכלה את הזכות להפעיל מיזם משמעותי ביותר שנועד לקדם את הקמעונאים הקטנים לקראת האפשרות שהם יהוו תחרות מחודשת לרשתות הגדולות.

אלי שלום סתוי: כידוע לכם, יש כ-20 רשתות גדולות ששולטות כמעט ללא מיצרים על ענף המזון.

אלי שלום סתוי: אני רוצה לברך – באמת, מכל הלב – על הרפורמה המבורכת הזאת, שתגדיל את ההיצע של המוצרים ותעשיר את המגוון של המוצרים בענף המזון, ובהחלט זה חלק משמעותי מאוד מפתרון של כשל שוק שקיים במגזר היצרני ובמגזר היבואנים.

אלי שלום סתוי: אך לצערי הרב – ואני אומר את זה באמונה שלמה – ללא תיקון כשל השוק שקשור בריכוזיות של הקמעונאות בתחום ענף המזון, אני יכול להגיד בצורה חד משמעית, מניסיון רב שיש לי כקמעונאי בעבר וגם כמי שעוסק בתחום כיום, כל הרעיון המעולה הזה של הגדלת ההיצע בייבוא מתחרה ליצרנים וליבואנים המקומיים, אם הריכוזיות הקמעונאית תישאר כפי שהיא היום, והיא אפילו מעצימה את עצמה – כידוע לכם, הקמעונאים הגדולים נכנסים גם לתחום העירוני ולתחום השכונתי וקונים קמעונאים קטנים, ומדירים קמעונאים קטנים, ומחסלים קמעונאים קטנים, אנחנו נישאר, לצערי הרב, יחד עם הרפורמה המעולה הזאת של הייבוא, בריכוזיות של כמה קמעונאים גדולים שימשיכו לעשות בענף כאוות נפשם, יגדילו את אחוז הרווח שלהם, יגדילו את הבידול של המותג הפרטי שלהם, והצרכן במדינת ישראל ימשיך לשלם את ה-35% רווח גולמי של הרשתות הגדולות כאשר העסקים הקטנים, שמסוגלים להסתפק גם ב-15% וגם ב-20% פשוט מחוסלים אחד אחרי השני.

אלי שלום סתוי: אני מבקש שוב מהיושב-ראש, בהזדמנות הראשונה שיתאפשר לך לקיים דיון בהקשר לתוכנית המופלאה שמשרד הכלכלה העמיד לרשותנו על מנת לחולל תחרות מחודשת בעזרת כ-10,000 קמעונאים קטנים שמחכים לפתרון הזה כמו אוויר לנשימה.

אלי שלום סתוי: כך אנחנו גם נחולל תחרות וגם נציל - - -

מיכאל ביטון: מה השם של התוכנית הזאת?

אלי שלום סתוי: נציל כ-10,000 - - -

מיכאל ביטון: אלי, מה השם של התוכנית?

אלי שלום סתוי: נוהל מנכ"ל 429, כבר דיברנו על כך בדיונים הקודמים, המנכ"ל של משרד הכלכלה שיושב אתך בדיון מכיר את התוכנית.

אלי שלום סתוי: שרת הכלכלה מכירה את התוכנית, היצרנים לא משתפים פעולה עם התוכנית, הקמעונאים הגדולים מתנגדים לתוכנית, ואנחנו נאבקים את המאבק האחרון להצלת הקמעונאות הקטנה בענף המזון בישראל.

אלי שלום סתוי: ידידי היושב-ראש, אתה ידוע כמי שמסייע לעסקים הקטנים, אתה ידוע כבר כמי שמניף את הדגל כנגד יוקר המחייה בישראל.

אלי שלום סתוי: אני רוצה לאתגר אותך – דיון משמעותי בוועדת הכלכלה כפי שכבר נעשה.

מיכאל ביטון: לקחנו את האתגר, אלי, בעוד שלושה שבועות-חודש, ואני מבקש מהמנכ"ל להיות נוכח כי זה נוהל של המשרד.

מיכאל ביטון: נבחן את הנוהל הזה, מצבו, החסמים והכוחות שבולמים הצלחה.

מיכאל ביטון: אנחנו בעד עסקים קטנים, בעד מכולת שכונתית, בעד הזכות לשמור הון אנושי מקומי, מה שמכנים כלכלה מקיימת, שההון נשאר בקהילה ולא בורח החוצה.

מיכאל ביטון: אנחנו נבחן את הנוהל הזה פה בוועדה ונעמיק בו בעוד שלושה שבועות עד חודש, והודעה תבוא בנושא הזה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, לסיכום.

אלי שלום סתוי: אני מודה לך מקרב לב.

אלי שלום סתוי: מקרב לב אני מודה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, בבקשה.

רון מלכא: תודה, אדוני היושב-ראש.

רון מלכא: אני מודה לכל אלה שהעירו הערות חכמות.

רון מלכא: אני חושב שאנחנו מסכימים עם רוב הדברים.

רון מלכא: אני רוצה להגיד משהו, ותיכף אני אתייחס ספציפית לכל ההערות שעלו, משרד הכלכלה הוא בדיוק זה שרואה את התמונה המלאה.

רון מלכא: אנחנו רואים את התעשיינים, שאנחנו רוצים לחזק ולשמר אותם, תעשייה ישראלית.

רון מלכא: אבקות כביסה וכולי זה בסך הכול 15 תקנים.

רון מלכא: אנחנו עובדים על זה במלוא המרץ – שרת הכלכלה נותנת את כל הגב והיא הנחתה אותנו לרוץ על זה.

רון מלכא: אין מגבלה של אמצעים, אנחנו על זה, ולכן אני מודה לכל מי שמעיר את ההערה, אנחנו אתכם לחלוטין.

רון מלכא: זה לחבר הכנסת אביר קארה.

רון מלכא: מבחינת המעבדות, אני חושב שאנחנו נותנים תשובה – חשוב לנו שהמעבדות יהיו חזקות, מתחרות.

רון מלכא: תחרות היא מפתח להרבה דברים, ולכן אנחנו עושים תוכנית שהמהות שלה היא לשמר את התחרות, וזה בהחלט חשוב.

רון מלכא: ההערות של רז הילמן – אנחנו נפגשנו איתו רק לפני שבוע, אני חושב שהן מאוד במקום.

רון מלכא: צריך להפעיל שיקול דעת בהפעלת הרפורמה.

רון מלכא: בסך הכול היבואנים הם שותפים שלנו לעשייה, וכשאנחנו מתרשמים שיש יבואן שעשה את ה-best effort, אבל הוא לא הבין, לא ידע, וכולי, אנחנו נתחשב.

רון מלכא: אפילו אמרתי קודם שמדיניות האכיפה שלנו היא כזאת שתתחשב במי שיעשה בדיקות וולונטריות, זאת אומרת, יש ספק – אין ספק.

רון מלכא: בסך הכול זו בטיחות ובריאות הציבור.

רון מלכא: אם יש יבואן שלא בטוח, שיעשה בדיקה בצורה וולונטרית, אנחנו נתחשב בזה גם במדיניות שלנו.

רון מלכא: ללובי 99 עניתי – אלו 15 תקנים צרכניים.

רון מלכא: אנחנו על זה, לחלוטין צודקת, נשלים את התהליך עד הסוף כפי שעשינו עד עכשיו, נמשיך באותה רוח, נמשיך קדימה.

רון מלכא: גם חבר הכנסת רון כץ התייחס למה שהתייחס.

רון מלכא: אלי סתוי צודק, אנחנו רוצים תחרות, אנחנו רוצים לחזק עסקים קטנים ובינוניים, זה מנוע הצמיחה העיקרי של המשק, הקמעונאים הקטנים חשובים לנו.

רון מלכא: כאמור, יש הוראת מנכ"ל ספציפית שאמורה לחזק אותם ולתת להם יכולת לתקן את האפליה הזאת שבה הם נמצאים.

רון מלכא: אנחנו כן רוצים להביא לפה רשתות זרות – כפי שאמרת, אדוני היושב-ראש, היישום הוא חשוב – שיגבירו את התחרות, מה שאיקאה עשתה לשוק הרהיטים, מה ש-AIG עשתה לשוק הביטוח, יעשו דנוב, קרפור ורשתות אחרות.

רון מלכא: השרה שלחה אותי אישית גם לאמירויות, גם לארצות הברית.

רון מלכא: נפגשתי עם רשתות שמתעניינות, רואות את כוח הקנייה של הצרכן הישראלי – כבר נגענו ב-50,000 דולר פר קפיטל לשנה, זה המון, זה משמעותי.

רון מלכא: הן רואות את הצמיחה הישראלית, הן רואות נתח רווחים, והצגתי להם את נתח הרווחים שיש פה לאותם שלושה-ארבעה קמעונאים ששולטים ב-69% מהשוק.

רון מלכא: אנחנו מאוד אטרקטיביים, והשרה תבוא עם החלטת ממשלה שתמליץ לתת תמריצים חיוביים היות שאנחנו מזהים את זה כצורך אסטרטגי.

רון מלכא: אם הציבור רואה ביוקר המחייה את האיום מספר 1 עליו, אז זה צורך אסטרטגי.

רון מלכא: כמו שבזמנו הבאנו את אינטל ונתנו מאות מיליונים, גם פה נצטרך לתת איזשהו תמריץ כדי להביא רשתות ליצור, כמו שאתה אומר, תחרות אמיתית שתוריד מחירים, לא שתשאיר את המחירים של מקדונלדס פה פי 10% מאשר בחו"ל, וזו הכוונה – תחרות, תחרות, תחרות.

רון מלכא: הדבר האחרון, רק להגיד שהצרכן הישראלי הוא צרכן נבון, הוא מתוחכם, הוא יודע מה הוא עושה.

רון מלכא: אנחנו מציגים לו, משקפים לו ונשקף לו את כל מה שאנחנו עושים ואת ההקלות האדירות שמקבלים היבואנים.

רון מלכא: הוא ידע לדרוש את זה בקצה, הוא ידע להגיד שהיום יבואנים בודקים פחות ממה שהיו בודקים קודם, או הצהרה בלבד ורצים לשטח.

רון מלכא: חסכנו להם המון בעלויות של בדיקה, בעלויות של אחסון, בעלויות מימון.

רון מלכא: את כל זה צריך לגלגל לצרכן.

רון מלכא: אנחנו נגביר גם את התחרות, אבל הצרכן הישראלי מבין מה מגיע לו, מה הוא צריך לדרוש, וזה מה שיעזור לנו להשלים בקצה את כל המערך הזה של התמודדות עם יוקר המחייה.

רון מלכא: תודה.

רון מלכא: תודה שוב לכל השותפים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אני רוצה שוב לברך את משרד הכלכלה, את משרד הבריאות, משרד האוצר, משרד המשפטים, כל משרדי הממשלה שתמכו ברפורמה הזאת, שהיא אחת הגדולות במשק, ותשפיע, בעזרת השם, על יוקר המחייה, ובלבד שנטפל בבעיית הריכוזיות בענף המזון והקמעונאים, כי זו תמונת ראי לבעיה של היכולת לייבא לישראל וגם לנצח את מי שפוגע בייבוא המקביל.

מיכאל ביטון: אני יודע שיש חקיקה ברכב שאוסרת בלעדיות בייבוא רכב, ועדיין יבואני רכב משתמשים בבלעדיות והאכיפה מולם היא לא משמעותית.

מיכאל ביטון: אז אנחנו רוצים לאסור בלעדיות של גופים מונופוליסטיים ולבחון את זה גם בחקיקה נוספת.

מיכאל ביטון: יש הרבה עבודה כדי לפתוח את השוק באמת עד הסוף, אבל בינתיים תהיו גאים.

מיכאל ביטון: אני בכלל חושב שהתהליך שנעשה כאן הוא התהליך הנכון – משרד ממשלתי יוזם רפורמה, מציג אותה ליושב-ראש ועדת הכלכלה מראש, לפני שהיא מונחת בכנסת.

מיכאל ביטון: לרפורמה הזאת הוקדשו עשרות שעות עבודה בחוק ההסדרים, שעות פורמליות, בלתי פורמליות של גישור, תיווך, ניסוח ושינויים, ובסופו של דבר יצאה רפורמה שונה ממה שהוגשה לכנסת, אנחנו חושבים שהיא משובחת יותר, גדולה יותר, ובנוסף גם מנגנוני האכיפה, הליווי, הבקרה והיישום טיפלו בלוחות הזמנים שהממשלה התחייבה להם, וזה מעיד על רצינות.

מיכאל ביטון: אני מקווה שמשרדי הממשלה האחרים ילמדו איך מתאמים עם הכנסת רפורמה, ואיך מצליחים לקבל פרגון מכלל חברי הכנסת שהיו פה על רפורמה אמיתית למען אזרחי ישראל.

מיכאל ביטון: תודה רבה, אני נועל את הדיון.