ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 268, 2022-06-14 12:00

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בדיון שלישי של ועדת הכלכלה היום.

מיכאל ביטון: אלה דיונים כבדים וחשובים, התחלנו בהוקרת אנשי ונשות המילואים ובחשיבה איך עוזרים להם - -

יעקב מרגי: תומכי לחימה לא שווים גרוש?

יעקב מרגי: לא דיברתם עליהם.

יעקב מרגי: דיברתם רק על הלוחמים - -

מיכאל ביטון: לא נכון, אתה לא היית.

יעקב מרגי: הרי בלי המכשיר שלי לא תוכל - - -

מיכאל ביטון: אתה לא היית שם.

מיכאל ביטון: אנחנו הזכרנו את האלוף עמרם מצנע ואת האלוף אודי אדם שהיו נוסעים במשאיות של מובילי טנקים עם מתנדבים.

מיכאל ביטון: זה מה שהם עושים במילואים, מובילים טנקים.

מיכאל ביטון: עמרם מצנע ואודי אדם, הם ביחידת התנדבות אז אנחנו בעד תומכי לחימה.

יעקב מרגי: עוד נתון – אתה יודע שהצבא מעצמו לא קורא לי למילואים?

יעקב מרגי: אני יכול להגיד שזה רק אחוז אחד או שני אחוזים – זה הצבא, זה לא החברה.

יעקב מרגי: אני מתגעגע למילואים.

מיכאל ביטון: נכון, לא נותנים לנו לעשות מילואים.

מיכאל ביטון: הדיון השני היה חשוב – סוגיית חקיקה בענף התיירות – התאמות למצב גלובאלי ברכש של חבילות תיירות.

מיכאל ביטון: הדיון השלישי – המשך דיון – קידום הצעת חוק הבנקאות (הגבלת עמלה בעד הגשת בקשה להלוואה לדיור), התשפ"ב-2022, הצעת החוק של חבר הכנסת חיים כץ וחברת הכנסת חוה אתי עטייה.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת יפתחו בקצרה, אחרי זה נציגי הממשלה הרלוונטיים, אחרי זה הגופים המרכזיים שהחוק הזה משפיע עליהם וסבב חברי כנסת.

מיכאל ביטון: חיים כץ ואתי, בבקשה.

חיים כץ: הצעת החוק הזאת נולדה כי הבנקים מנצלים את היכולות שלהם לקחת מאנשים בגלל שהם יכולים.

חיים כץ: מי שבא לבקש משכנתא, משלם עמלה בגין פתיחת תיק משכנתא, שהיא אחוז מוגדר מהמשכנתא.

חיים כץ: לא שהם אומרים שפתיחת תיק של מיליון שקל עולה לי איקס ושלושה מיליון שקל עולה לי שלושה איקס.

חיים כץ: הם יודעים שהיא עולה איקס, אז למי שנחמד הם נותנים הנחה של 90% או 70%.

חיים כץ: אנחנו ניתן לך 70%.

חיים כץ: ולמי הם לא נותנים הנחה?

חיים כץ: לבלונדינים עם עיניים כחולות כי אין להם כסף, כי הם לא יכולים לשלם, אז גם קורעים אותם בריביות וגם קורעים אותם בפתיחת התיק.

חיים כץ: הבנקים, שנותנים הלוואות 20, 30 שנה צריכים להרוויח כסף.

חיים כץ: אני אמרתי שבחיים אני לא אעשה עסקים עם מי שלא מרוויח כסף וזה לגיטימי, בשביל זה הם קמו, בשביל להרוויח כסף אבל הם צריכים להרוויח כסף במידה ולא בחזירות.

חיים כץ: הנושא של פתיחת תיק זה חזירות וזה לקחת בגלל שהם יכולים.

חיים כץ: זה כמו לקחת עמלת שמירה על המניות, שמישהו קונה ניירות ערך, יש עמלת שמירה כי פעם הם היו לוקחים ניירות ושומרים אותם, היום זה שורה במחשב – עמלת שמירה – כי הם יכולים.

חיים כץ: אז הכנסת באה ואמרה: אוקי, נכון שאתם יכולים אבל נשים לזה קץ.

חיים כץ: תרוויחו במידה.

חיים כץ: בשנת 2021 לקחו 16 מיליארד, לא 16?

חיים כץ: איפה אנשי המחקר, 16 מיליארד?

חיים כץ: אני חושב ש-16 מיליארד ומשכנתא ממוצעת של מיליון שקל, הבנקים הרוויחו על פתיחת תיק, רחמנא לצלן, בין 250 ל-280 מיליון שקל.

חיים כץ: נכון, קיבלנו דיבידנדים, אלה שיש להם מניות של הבנקים – לא רוצים.

חיים כץ: לא רוצים, לא צריך.

חיים כץ: תתנהגו בהגינות, ואת זה אנחנו לא רואים מהבנקים.

חיים כץ: ולכן באה הצעת החוק הזאת, לשמור על אלה שלא יכולים כי מי שיכול מקבל את ההנחה, כי מי שיכול לא משלם כי הבנקים נחמדים אליו.

חיים כץ: כי מי שיש לו ובא לקחת משכנתא בשביל לעשות ארביטראז' על הכסף כי הוא יודע להרוויח את הכסף בריביות מהשוק, לא בשוק של היום אבל בשוק של אתמול והוא יודע להרוויח – הוא לא משלם את העמלה הזאת.

חיים כץ: מי שנלחם על החיים שלו בשביל 13 שנות עבודה בשביל לקחת משכנתא כדי לקנות בית – אותו קורעים.

חיים כץ: ופה הכנסת באה והחליטה, בהמשך לעבודתו של מיכאל, להוריד את מחירי התחבורה כי את מי קורעים?

חיים כץ: את מי שהם יכולים.

מיכאל ביטון: לייקר.

חיים כץ: כן, אותו דבר פה, זה לקחת כי הם יכולים, כי הם חושבים שהם יכולים.

חיים כץ: אז אני מקווה שכנסת ישראל תסביר היום לבנקים שזהו, תם עידן לפחות בזה, וזה הסדק בקיר.

חיים כץ: וכמה שהם יתנגדו יותר – הם יקבלו יותר בראש.

חיים כץ: כמה שהבנקים יתנגדו יותר – הם יקבלו יותר בראש.

חיים כץ: הם צריכים להרוויח במידה.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים שהם לא ירוויחו, הם לא עובדים לשם שמיים, הם עובדים בשביל להרוויח אבל לא בשביל לקחת מה שלא צריך בגלל שהם יכולים.

חיים כץ: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אתי, רוצה להוסיף?

חוה אתי עטייה: בוקר טוב.

חוה אתי עטייה: אני אתחיל עם הפרגונים – תודה לך, אדוני היושב-ראש, וכול הכבוד לך חיים כץ.

חוה אתי עטייה: אילולא אתם הצעת החוק לא הייתה מקודמת.

חוה אתי עטייה: אנחנו צריכים לזכור שהלקוחות הם לפני הרווחים של הבנקים.

חוה אתי עטייה: וכמו שאני אומרת, בשעה טובה ומוצלחת הגענו לישורת האחרונה, הבאנו בשורה משמחת גם לרוכשי הדירות, גם לזוגות הצעירים, ואין ספק שזו הצעת חוק חברתית והיא תיטיב עם האוכלוסיות החלשות, הם יכולים לנשום לרווחה.

חוה אתי עטייה: אני חושבת שאנחנו נביא הישג מרשים הודות לוועדה, ואני מברכת.

חוה אתי עטייה: הצעת החוק סוף-סוף תביא לשקיפות, לשוויון, לביטול האפליה.

חוה אתי עטייה: אנחנו יודעים שהרווחים של הבנקים נוסקים ותפקידנו כחברי כנסת זה לבחון צעדים אשר יקלו ולא יכבידו על האוכלוסיות החלשות, וזו מהות העבודה שלנו.

חוה אתי עטייה: בלשון החוק – ההצעה היא לטובת הציבור.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: נציג משרד האוצר, ולאחריו נציג בנק ישראל.

מיכאל בן דהן: אני רפרנט פיננסים באגף תקציבים.

מיכאל בן דהן: אמרתי בדיון הקודם ואגיד את זה גם עכשיו: שר האוצר תומך בהצעה הזאת.

מיכאל בן דהן: אנחנו חושבים שלא נכון לקבוע עמלה בחקיקה, זה דברים שמצריכים גמישות גבוהה יותר ולכן יכלו לקבוע אותם ברמות יותר נמוכות כמו חקיקת משנה וכמו הוראות המפקח.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: נציג בנק ישראל, בבקשה.

גרניט אופק: שלום.

גרניט אופק: אני מנהלת את יחידת האסדרה באגף בנק-לקוח בפיקוח על הבנקים.

גרניט אופק: אנחנו התייחסנו לנושא והעברנו עמדה בכתב בדיון הקודם ובה התייחסנו לרפורמה במשכנתאות שהפיקוח מקדם, שאנחנו סברנו שהיא זו שנותנת את המענה הנכון לסוגיה על-ידי זה שהיא מציגה בצורה טובה יותר את המידע ללקוח ומאפשרת לו לשפר את יכולת ההחלטה שלו וחשבנו שגם המחוקק צריך לקחת את זה בחשבון, יחד עם זאת, אמרנו שככל שבכל זאת יולט לקדם את הרעיון בחקיקה אז יש לזה חשיבות שזה יהיה על כול הגופים נותני האשראי ולא רק על הבנקים.

מיכאל ביטון: ושאנחנו מביאים בתוך ההכנה לקריאה שנייה ושלישית החלה גם על הגופים החוץ-בנקאיים, של העקרונות וה - - -

חיים כץ: תודה רבה לך על ההערה הזאת.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: חיים כץ מפרגן לבנק ישראל – לתעד בבקשה.

מיכאל ביטון: נציגי הבנקים, לא להתפרץ לדבריו.

מיכאל בן דהן: אני כן אשמח להוסיף על העניין של החוץ-בנקאיים - -

מיכאל ביטון: בן דהן, הייתה לך הזדמנות לדבר, אתה מדבר קצר.

מיכאל ביטון: עברה דקה, אתה רוצה לדבר שוב?

מיכאל בן דהן: הצעת החוק המקורית לא כללה את החוץ-בנקאיים ועכשיו הם כן כוללים את זה.

מיכאל בן דהן: אני כן אשמח להתייחס ספציפית לעניין.

מיכאל ביטון: בדיון הקודם אמרנו שבהכנה לקריאה שנייה ושלישית יכללו גופים חוץ-בנקאיים – מה שטוב לבנקים טוב לכל נותני המשכנתאות.

מיכאל ביטון: אם תהיה לך התייחסות בהמשך.

מיכאל ביטון: ..

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו נותנים לנציגי הבנקים, ואנחנו מבקשים לא להתפרץ לדבריהם גם אם תשמעו משהו שאתם לא אוהבים לשמוע.

מיכאל ביטון: היחיד שמתפרץ פה זה רון כץ, הוא היחיד הלא-מאופק.

מיכאל ביטון: חיים לא מתפרץ, הוא רגוע.

חיים כץ: גם אם היא תגיד אני לא יודע מה, אני לא אעיר הערה.

מיכאל ביטון: נציגי הבנקים, בבקשה.

איתן מדמון: אני מנכ"ל איגוד הבנקים.

איתן מדמון: אני רוצה לפתוח בדברי הסבר להצעת החוק.

איתן מדמון: אני מקווה שכתוב שם שכן לא נראה שיש הלימה בין הפעולה המבצעת לבין התשלום המבוקש.

איתן מדמון: אני קצת קיצרתי.

איתן מדמון: אני רוצה להתמקד בנושא ה"כן לא נראה" כי הצעת חוק, אני לא ידוע אם מגישים על בסיס תחושות אבל גם על ההלימה הרלוונטית שמדובר עליה כי זה העיקרון עצמו.

איתן מדמון: אני לא בטוח שבתהליך המהיר שבו הצעת החוק הזאת מקודמת נכללו לעומק ה - - - המקצועיים ולכן אני אבקש לחדד במספר נקודות: 1.

איתן מדמון: עמלה שכזאת קיימת ברוב המוחלט של מדינות ה-OECD עם אותו מנגנון, המנגנון שמתייחס לאחוז מהיקף ההלוואה.

איתן מדמון: גובה העמלה בישראל, בהשוואה למדינות ה-OECD, כי זאת נקודת הייחוס של כולנו, כשאומרים שיקר פה ויקר פה ויקר פה, אז נקודת הייחוס היא תמיד למה שקורה מחוץ לישראל.

איתן מדמון: אז גובה העמלה הזאת בישראל נמוכה, ולא סתם נמוכה אלא נמוכה משמעותית והיא נמצאת בחלק התחתון.

איתן מדמון: אולי יש מדינה אחת שמתקרבת אלינו והיא נמצאת פחות או יותר במספרים שלנו.

איתן מדמון: גובה העמלה שמוצעת הוא אינו מתכתב בשום צורה שהיא, בשום דרך שהיא, עם העליות שמבוצעות בפועל.

איתן מדמון: אני לפחות, אני לא יודע, אולי יש, לא ראינו ולא הוצג לנו ואני לא חושב שגם למגישי ההצעה יש כזאת, איזו שהיא עבודה כלכלית שמתייחסת לאותה אמירה שכן לא נראה שיש הלימה בין הפעולה המבוקשת לבין התשלום המבוקש בגינה.

איתן מדמון: אז אפשר להתכבד ולעשות איזו שהיא עבודה מסוימת כי על סמך מה נקבע הסכום הזה?

איתן מדמון: אפשר היה לקבוע כול סכום שהוא.

חיים כץ: 20 פעם ח"י.

איתן מדמון: בסדר, אז שיהיה רשום בהצעת החוק שככה נקבעת העמלה, שזה 20 פעמים ח"י, שזה בסדר.

איתן מדמון: אני רק רוצה להבין את המכניזם שההצעה הזאת מביאה פה לדיון.

איתן מדמון: אני רוצה להוסיף עוד משהו – אנחנו נמצאים על סיפן של רפורמות, שתי רפורמות מאוד גדולות בתחום המשכנתאות.

איתן מדמון: את שתי הרפורמות אתם מכירים טוב, מי שהם חברי הוועדה הזאת – רפורמה שעומדת לצאת ממש בחודשים, בשבועות הקרובים ורפורמה נוספת שהיא הרבה יותר גדולה, רפורמת ה-API, שמייצרת איזה שהוא יתרון מאוד משמעותי לגופים שיבואו ויציעו הצעות ערך עבור הלקוחות, לדברר ולתמחר את השירותים הפיננסיים השונים וביניהם גם את המשכנתאות.

איתן מדמון: זאת אחת הסיבות ששתי הרפורמות האלה יצאו לדרך, אחת מהן מיידית שקורית ממש בימים אלה.

איתן מדמון: זה סכום הפסדי, ותכף אני אסביר אבל אין שום היגיון לקבוע שיש סכום הפסדי באופן גורף לכולם.

איתן מדמון: יש פה איזה שהוא עיוות מסוים ותכף אסביר למה זה סכום הפסדים אבל באופן מובהק, לחלקם אין שום הצדקה לכך.

איתן מדמון: למשל, יש עסקאות לא מעטות – היום מרבית הפעילות בשוק הנדל"ן היא בעסקאות תמ"א.

איתן מדמון: עסקאות תמ"א הן עסקאות מאוד-מאוד מורכבות ומסובכות לכשעצמן ומגיעות לכדי חיתום בתוך המערכת הבנקאית.

איתן מדמון: יש אבחנה ביחס לסכום ההלוואה, יש יחס באבחנה לסכום הנכס.

איתן מדמון: אם יש פה חשיבה מסוימת ו20- פעמים ח"י – אני מכבד את זה, אני גם באתי מבית הכנסת אבל השאלה היא שוב איזה קהל מטרה ולאן רוצים להגיע, ואני חושב - -

חיים כץ: שמונה שעות כפול 45.

חיים כץ: לא לתת שמונה שעות, ואתה לא משלם לפקידים שלך, הקבלנים, 45 שקלים שעה.

מיכאל ביטון: חיים, אני מבקש ממך.

חיים כץ: בוא, אני אתן לך - -

מיכאל ביטון: חיים, אני מבקש ממך להתאפק.

מיכאל ביטון: לפחות הבאת שני סוגי תחשיב, אחד מבית הכנסת ואחד לפי עבודה.

מיכאל ביטון: בהמשך תביא לנו עוד איזה תחשיב.

מיכאל ביטון: תמשיך אדוני.

איתן מדמון: עכשיו אני רוצה לדבר קצת לגבי הנושא של כמה שעות לוקח החוק הזה של העבודה ומה רמת התמחור: תראו, העמלה הזאת נגבית רק כאשר הושלם התהליך או השלב הסופי של מתן המשכנתא.

איתן מדמון: אני מזכיר שלפני כן, במסגרת אישורים מקומיים, שמרביתם לא מגיעים בכלל לכדי פעולת ביצוע המשכנתא, הבנקים לא גובים שום כסף מהלקוחות.

איתן מדמון: יש פה עבודה עצומה, בהיקפים מאוד גדולים כי אנשים מתמחרים ובודקים, וכמות הבדיקות וכמות הבדיקות ביחס לכמות הביצועים היא מאוד משמעותית ויוצרת תהליך של עמלות שבכלל לא מתומחר במסגרת העמלה הרלוונטית הזאת.

איתן מדמון: יש את הפגישות עם הלקוחות, יש את הליכי החיתום, יש את התהליכים המשפטיים, יש את התהליכים שקשורים לעולם התפעול, יש את העולמות שקשורים להצגת - - - למעבר עליהם ובדיקה שלהם.

איתן מדמון: זה לא שמונה שעות וגם לא 10 שעות וזה גם לא 45 שקלים לשעה כי במערכת הבנקאית, וזה נתונים שמתפרסמים, היקף שעת עבודה ממוצעת בתחום הספציפי הזה, בעולמות של חיתום ובצד המשפטי, ואלה הגופים שמתעסקים בנושא המשכנתאות – לצערי הרב או לשמחתי הרבה זה רחוק מאוד מ-45 שקלים לשעה.

יעקב מרגי: זה הרווח היחיד שיש לבנק מהמשכנתא?

איתן מדמון: יש בבנקאות עמלות.

איתן מדמון: ..

מיכאל ביטון: איתן, איתן, בשיחות מקדימות אמרתי שאני אתן לך ארבע דקות להציג, כבר עברו שש.

מיכאל ביטון: קח עוד שלוש ותסיים.

איתן מדמון: אוקי, אז אני מסיים.

איתן מדמון: אז יש את מרכיב העמלות שאמור לשקף את העלויות, ואני מסביר פה שרמת העלויות לא מתכתבת עם המספר שבהצעת החוק, ממש לא מתכתבת.

איתן מדמון: אני גם לא חושב שמישהו מכם ביצע עבודה כלכלית יסודית ובא עם איזה שהוא נתון מסוים שיכול להצדיק את הסכום ביחס לנושא הספציפי הזה.

מיכאל ביטון: יש לך סכום אחר להציע?

מיכאל ביטון: מספר אחר?

איתן מדמון: אני לא יכול לעשות את זה מבחינה הגבלית, אני לא רוצה לבוא ולשים מספרים, אני לא יכול להתעסק עם הדברים האלה.

איתן מדמון: אני מבקש מכם שתעשו את העבודה הזאת.

איתן מדמון: נשב ונבצע אותה, וגם אם זה ייקח עוד קצת זמן, אנחנו נבצע תהליך שהוא הרבה יותר נכון, הרבה יותר רלוונטי ונותן מענה, בין היתר, גם לבעיה שאולי הוחלטה פה על-ידי חברי הכנסת - -

איתן גינזבורג: היה ראוי שתבוא עם נתונים, אל תפיל את זה עלינו.

איתן מדמון: אני איגוד, אני לא יכול להביא נתונים.

איתן גינזבורג: בסדר, לא אתה - - -

חיים כץ: הוא התכוון שתגיד כמה הרוויחו הבנקים בשנת 2021.

איתן מדמון: על זה הדיון עכשיו?

איתן מדמון: זה לא הדיון.

איתן מדמון: אז בוא נקיים דיון - -

חיים כץ: כמה?

חיים כץ: מספר?

חיים כץ: כמה הרוויחו הבנקים - - -

איתן מדמון: אדוני, ביחס לאיזה היקף של נכסים?

איתן מדמון: הבנקים הרוויחו השנה 18 מיליארד שקלים, כזה היקף.

איתן מדמון: יש לי עוד שאלה לכבודו: על איזה היקף של אשראי למשל הרווח הזה היה?

מיכאל ביטון: איתן, זה לא חלק מהשלוש דקות, תסיים את דבריך.

איתן מדמון: אז אני רוצה לומר כזה דבר: אנחנו נמצאים טרום שתי רפורמות מאוד משמעותיות בתחום – האחת בנושא המשכנתאות שהובאו פה על-ידי הוועדה, והשנייה היא API שגם הובאה פה על-ידי הוועדה.

איתן מדמון: אני מדגיש עוד פעם - -

מיכאל ביטון: אנחנו לא מכירים API, אצלנו לא היה API.

מיכאל ביטון: למה אתה מתכוון, לבנקאות פתוחה open banking system?

איתן מדמון: כן, כן.

מיכאל ביטון: את זה אנחנו לא מכירים, זה פורמט הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: API זה לא אצלנו.

איתן מדמון: הבנקאות הפתוחה עברה פה, בוועדה.

מיכאל ביטון: תמשיך, איתן, למרות שקשה.

מיכאל ביטון: תמשיך.

איתן מדמון: אני אומר עוד פעם – גם אם הצעת החוק באה לתקן משהו, צריך לכוון אותה למקום שהיא באה לתקן לתפיסת אותם מציעי החוק ולא באופן גורף על-פני כול המשכנתאות.

איתן מדמון: יש סוגי משכנתאות ויש תחומים מסוימים שאתם יוצרים עיוותים כי אם אותה הנחה תגיע לצורך העניין גם ללקוחות שמגיעים כמשקיעים ולא כרוכשי דירה ראשונה - -

יעקב מרגי: יש מצווה לדפוק את החזקים?

איתן מדמון: לא.

איתן מדמון: חבר הכנסת מרגי, אני שב ואומר עוד פעם שמדובר פה בהצעת חוק ששמה על השולחן מחיר הפסדי לשירות.

איתן מדמון: יש פה מחיר הפסדי לשירות.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, אתה יודע מה העמלה באה לעשות?

יעקב מרגי: לא להגדיל את הרווחים של הבנק וגם לא לכסות לך את העלויות, העמלה ברציונל שלה היא דמי רצינות של הלקוח כדי לא להתיש אותך במסלול הארוך ואחר-כך יהיה לך - - -.

יעקב מרגי: זה דמי רצינות, בנית את הרווחים שלך על זה, יש לך רווחי אשראי לא מבוטלים מהמשכנתא, עם כול הכבוד.

איתן מדמון: אדוני, אני לא מכיר את המנגנון הזה, אני מכיר את - -

יעקב מרגי: כי אתה לא רוצה להכיר אותו.

איתן מדמון: לא, אני לא מכיר אותו כי ככה לא עובדת בנקאות.

יעקב מרגי: אתה רוצה עוד ועוד ועוד.

חיים כץ: אתה מכיר את המנגנון שבא לקוח ואתה מציע לו 75% הנחה?

חיים כץ: אתה מבין שזה לא רציני שאתה בא ללקוח ואומר לו: אני אתן לך 75% הנחה.

חיים כץ: נראה לך שזה רציני?

איתן מדמון: זה רק מתקף את זה שזה תלוי אירוע.

חיים כץ: אני בא לבנק עם כבוד - -

איתן מדמון: אדוני, זה תלוי אירוע.

איתן מדמון: אני מזכיר שגם שיעור העמלה בתעריפון הוא בריינג', הוא ברווח, הוא במרווח מכיוון שכול אירוע וכול עסקה - - -

אורי מקלב: איתן, אתה לא אומר מה לפי דעתכם העמלה צריכה לשקף ומה הסיבה שיש פער בין הלוואה של מיליון לשלושה מיליון.

אורי מקלב: אם לפי העמלה צריכה לשקף עלות, אז צריך להגיד כמה העלות.

אורי מקלב: מה ההבדל בין הלוואה של מיליון לשלושה מיליון?

איתן מדמון: אז אני אסביר: ככול שסכום ההלוואה יותר גבוה, הליכי החיתום הרבה יותר קפדניים ולוקחים הרבה יותר זמן - -

יעקב מרגי: העלויות על הלווה גדולות יותר.

יעקב מרגי: אתה מטיל עלי חובות לכתת רגליי ולשלם עמלות, לשלם אגרות - -

קריאות: - - -

איתן מדמון: אתם שואלים - -

חיים כץ: לפי מה שאתה אומר לא משכנע, אתה לא עשית שיעורי בית כי יש לך תקרה של שני מיליון – עד 5,000 שקל.

חיים כץ: אז אם זה כבר ארבעה מיליון, זה ירד ל-0.125.

איתן מדמון: אז אני אסביר.

חיים כץ: תבוא מסודר.

איתן מדמון: אדוני, אני אסביר, אני באתי מסודר ואני אסביר - -

חיים כץ: עד שני מיליון זה רבע אחוז, מעל שני מיליון זה נשאר רבע אחוז.

חיים כץ: אז אם זה 10 מיליון זה לא יותר.

מיכאל ביטון: איתן, לפני שתסביר ובאמת לא נעים לי להפסיק אותך שרירותית.

מיכאל ביטון: זה לא יהיה דיון בינך לבין חיים כץ הדיון הזה וגם יש פה הרבה ח"כים וזה מעיד על חשיבות הדיון כי ח"כים באים לדיון בחוק שהוא חשוב.

מיכאל ביטון: יש לנו אולי שעה, כשאני מעריך את הזמן, ואנחנו רוצים להגיע להקראה.

מיכאל ביטון: כול הערה, כול ויכוח, כל ווכחנות לא תביא אותנו להקראת החוק.

מיכאל ביטון: כול אחד ייקח את זה בחשבון ואני אשחרר.

מיכאל ביטון: תנאמו חופשי, תגידו מה שאתם רוצים אבל אם רוצים הקראה והתקדמות - -

יעקב מרגי: היה דיון מקדים, אז בואו נקדיש את הדיון להקראה.

מיכאל ביטון: לא, היה דיון על טרומית, דיון כללי.

מיכאל ביטון: אתה עושה דיון, עכשיו החוק בא מחדש וזכות ההתדיינות נפתחת מחדש.

מיכאל ביטון: למשל, נכנסו פה גופים חוץ-בנקאיים שעוד לא השמיעו את דבריהם.

מיכאל ביטון: יש לנו חובה לשמוע אותם.

מיכאל ביטון: אדוני, ממש דקה בלבד ואחרי זה עוד כמה דוברים, ורק ח"כים שמאוד רוצים ידברו או שתהיה הקראה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

איתן מדמון: אני אתייחס בדקה אחת לנקודות שעלו פה: סכום ההלוואה הוא לא – אני אתן דוגמה: אם הלוואה היא ארבעה מיליון או שישה מיליון, אז אין הבדל ברמת הרצינות אבל אם ההלוואה היא ארבעה מיליון או 200,000 או 500,000, אז יש הבדל משמעותי.

איתן מדמון: לכן יש דיפרנציאציה בין גובה ההלוואה לבין היקף העבודה שהבנק מבצע על-מנת לבצע בסופו של דבר את הליך החיתום ותהליך הביצוע.

איתן מדמון: מה שבטוח, ותסכימו איתי, שהרי אין היגיון במספר הזה.

איתן מדמון: המספר שנמצא בתוך הצעת החוק, אין בו שום היגיון, הוא לא מתכתב עם שום עלות רלוונטית.

איתן מדמון: גם אתם, בדברי ההסבר, כותבים שנראה לכם אבל שוב, בין מה שנראה לבין מה שקורה יש פער מאוד גדול.

רון כץ: יש לך הצעה יותר טובה?

רון כץ: חלופית?

איתן מדמון: אני חושב שמה שאתם צריכים לבצע פה - -

חיים כץ: לא, מה ההצעה שלך?

איתן מדמון: אני רוצה להגיד שהיקף השעות - -

חיים כץ: אל תשלח אותנו - - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: אתה בא ליישם את.

איתן גינזבורג: ..

רון כץ: איתן, אני יכול להגיד לך שאני חושב שחיים צריך להגדיל את הצעת החוק שלו לכול הלוואה שיש, לא רק למשכנתאות, אז שאתם באים, לפחות תבואו ממוקדים.

רון כץ: אני לא מבין את השיח הזה בכלל, ואני כן תומך בהצעה של מרגי להגיע להקראה.

איתן מדמון: ברשותך, אני רוצה להגיד כזה דבר: אני חושב שברמת העיקרון אני כן יכול להגיד שאני חושב שצריך לדרג את המספר הזה ביחס להיקפים מסוימים.

איתן מדמון: אני חושב שאתם צריכים לקחת בחשבון שהמספר הזה לא ריאלי בכלל, ממש לא ריאלי, והדבר האחרון – הוא לא לכול סוגי האוכלוסיות.

איתן מדמון: יש כול מיני סוגים של משכנתאות מורכבות מאוד, שהיקפי העבודה שמיוחסים להן הרבה יותר משמעותיים מאשר המספר שהוצע בהצעת החוק.

רון כץ: זה יתקזז ברווח.

רון כץ: כמה אמרנו, חיים, 18 מיליארד?

רון כץ: נראה לי שזה יתקזז ושעות העבודה יכולות להכיל את זה.

חיים כץ: וחזרת על זה ארבע פעמים.

חיים כץ: אם זה היה כול-כך משכנע, לא היית צריך לחזור ארבע פעמים.

איתן מדמון: אדוני, חבר הכנסת כץ, אני רוצה גם להזכיר בהקשר הזה את היקף הפעילות של - - -

מיכאל ביטון: איתן, - - - איך הוא השאיר אותנו ככה?

מיכאל ביטון: איתן, משפט אחרון.

איתן מדמון: - - כשאתה אומר הרבה או קצת, תתייחסו בבקשה גם לגודל ולהיקף של המערכת.

איתן מדמון: זה לא חוכמה לנפנף במספר הזה כשאף אחד לא רואה מה היקף גודל המערכת, ואני מזכיר שבסופו של דבר כול הכסף הזה משתחרר חזרה להעמדת אשראי לטובת הציבור, לטובת צמיחת המשק וקרן הפנסיה של כולנו.

איתן מדמון: הוא לא הולך לכיס של אף אחד.

קריאות: לא, אף אחד לא מרוויח מזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: איתן, תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים - -

ולדימיר בליאק: אדוני, אפשר רק שאלה אינפורמטיבית?

מיכאל ביטון: בוודאי ולדימיר.

ולדימיר בליאק: בהמשך להערה של משרד האוצר, האם יש עוד מקרים שאנחנו קובעים בחקיקה ראשית או מגבילים את גובה העמלה של הבנקים?

מיכאל ביטון: יש הגבלות בעמלות מסוימות אבל נמצא תשובה.

מיכאל ביטון: בוא נתקדם.

מיכאל ביטון: עורכת דין לירז חקמון, יועצת משפטית של "מימון ישיר", בבקשה.

לירז חקמון: שלום.

לירז חקמון: יש לי רק הערה טכנית להקראה.

מיכאל ביטון: אז בהקראה.

מיכאל ביטון: אני אוהב שאנשים ממוקדים.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מרב תורג'מן: במענה לשאלה – באותו סעיף אגב, 9ז, יש פה הגבלת מחיר בעד מועד הפירעון החודשי של הלוואה לדיור, רשאי התאגיד הבנקאי לקבות עמלה ששיעורה לא יעלה על 125 שקלים.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: דני מזרחי, מנכ"ל "אופל בלאנס".

מיכאל ביטון: אתה לא נשמע טוב.

מיכאל ביטון: דבר.

דניאל מזרחי: אני מנכ"ל "אופל בלאנס".

דניאל מזרחי: אנחנו חברה ציבורית למתן שירותים פיננסיים מעל 26 שנים.

דניאל מזרחי: ברורה תכלית החקיקה, אני מבין מאיפה היא מגיעה אבל נראה לי, אדוני, כי בהצעת החוק יש חוסר הבנה ביחס לתהליכי חיתום, המשאבים הנדרשים להשקיע בין לווה ללווה, בין לווה טוב ללווה פחות טוב.

דניאל מזרחי: הבקשה לקבוע מחיר פיקס לכול הלווים היא חסרת היגיון ואני מיד ארחיב.

דניאל מזרחי: הליכי חיתום בבדיקת היתכנות להעמדת הלוואה דורשת מבחינתנו השקעת משאבים הן מבחינת אופי הבטוחה, הן מבחינת אופי הלווה.

דניאל מזרחי: במיוחד יש לקחת בחשבון, אדוני, אחריות ש - - - שומעים אותי?

מיכאל ביטון: כן, תמשיך.

מיכאל ביטון: עכשיו כבר לא שומעים אותך טוב.

מיכאל ביטון: יש בעיה שם.

דניאל מזרחי: - - - אנחנו, כגופים פיננסיים, נדרשים לבדוק יכולת החזר, כושר החזר של לווים, למה החלטנו לתת את ההלוואה שלא תעלה מחר טענה כלפינו האם - - - יש לקחת בחשבון - - - שכנראה ידחו על-ידי המערכת הבנקאית.

דניאל מזרחי: יש מיליון לווים שיש להם הליכים משפטיים - - -

מיכאל ביטון: משפט אחרון דני, משפט סיכום שלך.

דניאל מזרחי: ממש חשוב – יש לווים שנחשבים כמודרי אשראי וכנראה לא יקבלו מענה במערכת הבנקאית.

דניאל מזרחי: לווים כאלה, שיש להשקיע בהם משאבים רבים, יש לווים שלוקחים איחוד הלוואות, לווים שיש לו כונס נכסים.

דניאל מזרחי: יש המון לווים שנדרשים משאבים מטורפים - -

מיכאל ביטון: בסדר, אבל עמלת פתיחת התיק לא תהיה גבוהה, מה הבעיה?

מיכאל ביטון: תלווה אותו, תעשה מה שאתה צריך אבל תיצמד לעמלה שתיקבע פה, כמו הבנקים, כל שכן אם הם המוחלשים ביותר שבאים אליך עם יכולת פיננסית הכי נמוכה – עוד יותר להתחשב בהם.

מיכאל ביטון: תודה.

חיים כץ: הוא יכול עם ריביות - - -

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, דני.

מיכאל ביטון: עורך דין עודד אופק, איגוד חברות האשראי.

מיכאל ביטון: קצר ולעניין.

עודד אופק: שלום.

עודד אופק: ראשית, קיבלנו היום בעקיפין את הנוסח של החקיקה והוא שינוי מהותי של התחום.

עודד אופק: אנחנו חושבים שראוי לאפשר לשחקנים לבחון את זה - -

מרב תורג'מן: הנוסח פורסם בשבוע שעבר, ביום רביעי.

מיכאל ביטון: הנוסח פורסם בשבוע שעבר.

מיכאל ביטון: לא להגיד עקיפין, לא עקיפין.

מיכאל ביטון: אנחנו שקופים ושבוע מראש.

עודד אופק: אני מקבל את זה.

עודד אופק: אני רק אומר שצריך לאפשר לשחקנים להעיר את ההערות שלהם כי מדובר כאן בשינוי דרמטי של המצב.

עודד אופק: זה לא משהו קטן שאפשר ללמוד אותו תוך כדי.

עודד אופק: זה תיקון כל-כך מהיר של החקיקה, ואמר את זה גם קודמי.

עודד אופק: אני חושב שראוי, בעיקר בגלל שאנחנו באים לשרת את אותם שחקנים, את אותם לקוחות, את אותם לווים צרכניים.

עודד אופק: צריך לבדוק את הנתונים, אולי אפילו במחקר של הכנסת או בכול מחקר אחר כדי להבטיח שאנחנו נשיג את המטרה שאנחנו רוצים להשיג, אחרת זה עשוי לחטוא למטרה שלשמה זה מקודם.

עודד אופק: נאמר כאו קודם שמה שטוב לבנקים, טוב לגופים החוץ-בנקאיים.

עודד אופק: אני לא מקבל את ההנחה הזאת כהנחת מוצא ברורה.

עודד אופק: זה עולם אחר העולם של הגופים החוץ-בנקאיים.

עודד אופק: צריך לזכור שאנחנו מדברים וכן, אנחנו רוצים לשרת את הצרכנים ואנחנו רוצים לשרת את הציבור של אותם אלה שהם מודרי אשראי או אותם אלה שלא יקבלו את ההלוואה מהבנקים, והם ילכו לגופים החוץ-בנקאיים.

עודד אופק: המטרה של הגופים החוץ-בנקאיים היא באמת לשרת את אותם לקוחות.

עודד אופק: ועד היום, לצורך העניין, לא הוגבלה היכולת לגבות דמי טיפול בגין השירות הזה.

עודד אופק: צריך להבין שהשירות החוץ-בנקאי, מרגע שאותו לקוח מקבל אותו, שלא קיבל את השירות בבנק, הוא מגיע לגוף החוץ-בנקאי ויש כאן עלויות אחרות מהעלויות של הבנקים.

קריאה: ושם הוא "אוכל אותה" באמת.

קריאות: שם הוא "אוכל אותה" בריבית.

קריאות: שם הוא קורע אותו.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת להתאפק.

מיכאל ביטון: עודד, משפטי סיום בבקשה.

עודד אופק: יחד עם זאת, עם כל הכבוד, אנחנו מייצגים את כול התעשייה שהיא לא הבנקים ואני חושב שמגיע לנו את כול - -

מיכאל ביטון: יש פה כמה שמייצגים את כול התעשייה, אתה לא היחיד.

עודד אופק: ובכל זאת, אני אומר שהעמלה וההליך של החיתום מדי פעם כרוך במספר רב של דרישות - - - ובטח לא אותו סכום של 360 שקלים שאנחנו מדברים עליו - - - לתשומות שאנחנו נדרשים להקדיש לעניין הזה.

עודד אופק: אני רוצה מילת אזהרה ברשותכם, בכול זאת: אני מבין את הלחץ הציבורי.

עודד אופק: אני משרת את אותם לקוחות שאתם מבקשים לשרת - -

מיכאל ביטון: אני לא חושב שחיים כץ פעל פה בגלל לחץ ציבורי, לא נראה לי שהוא קיבל אלפי מכתבים.

מיכאל ביטון: רוב האנשים לא יודעים על מה הם משלמים.

מיכאל ביטון: הוא פעל פה כי הוא ראה עוול שהוא רוצה לתקן.

מיכאל ביטון: לא ראיתי איזו מחאה ציבורית על העמלה הזאת.

מיכאל ביטון: אם האנשים היו יודעים על מה הם חותמים, המשיח היה בא.

חיים כץ: אם הייתה לו ברירה.

חיים כץ: אין לו ברירה, הלקוח שבוי.

מיכאל ביטון: טוב, לא רציתי עכשיו לעצבן אותך.

מיכאל ביטון: משפט סיום, אדוני.

עודד אופק: ברשותך, שלושה משפטי סיום: ראשית, אני חושב שאנחנו רוצים לשרת את אותו ציבור.

עודד אופק: אני חושב שהחוק במתכונתו הנוכחית לא ישרת את מאושרי האשראי והוא עשוי לפגוע בהם, באותם - - -

יעקב מרגי: מה, אתה הולך לסגור את העסק?

יעקב מרגי: בגלל החוק הזה תסגור את העסק?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אז במה פגעתי בו?

עודד אופק: אני רק רוצה להסביר - - -

יעקב מרגי: יש פה אנשים שיש להם אמנם מנת משכל לא הכי גבוהה אבל אל תזלזלו עד כדי כך.

מיכאל ביטון: אל תשים אותנו איתך, מרגי.

יעקב מרגי: אני, אני.

יעקב מרגי: אל תזלזלו באינטליגנציה שלנו בבקשה.

עודד אופק: ההיפך – אני פונה לאינטליגנציה שלכם.

מיכאל ביטון: עודד, תודה רבה, דבריך נשמעו.

מיכאל ביטון: יש פה כנראה תומכי חוק.

מיכאל ביטון: מי שתומך חוק, כגופים, אל תאריכו כי לא יהיה חוק אז...

חיים כץ: משפט אחד - -

מיכאל ביטון: כלום עכשיו, כלום.

מיכאל ביטון: יש תומכי חוק – מי שתומך בחוק אולי משפט ולא יותר.

מיכאל ביטון: מי שמתנגד לחוק ולא השמיע את דברו – נשמע אותו יותר ממשפט.

מיכאל ביטון: אחרי זה, אנחנו עוברים להקראה.

מיכאל ביטון: יונתן ברלינר מהתאחדות יועצי המשכנתאות, בבקשה.

יונתן ברלינר: תודה רבה.

יונתן ברלינר: אני אקצר מאוד.

מיכאל ביטון: אתה תומך בחוק?

מיכאל ביטון: כן, ואני רוצה להוסיף - -

מיכאל ביטון: קצר, יונתן.

יונתן ברלינר: לעמלת פתיחת התיק יש היגיון כלכלי אמיתי, ולמרות זאת כדאי לבטל אותה.

יונתן ברלינר: הסיבה היא שהיא גורמת ללקוחות קושי להשוות בין הצעות.

יונתן ברלינר: כאשר לקוח משווה רק את הריבית - -

קריאה: וככה זה בשום מקום בעולם, זה שזה בשום מקום בעולם - -

מיכאל ביטון: לא להתפרץ, אדוני.

מיכאל ביטון: אני לא יודע מי אתה, לא להתפרץ.

יונתן ברלינר: כאשר הלקוח צריך לנהל גם משא ומתן על הריבית וגם על עמלת פתיחת התיק, הדבר מבלבל וגורם קושי להשוות.

יונתן ברלינר: גם אם צמצום העמלה היה מביא לעלייה בריביות, וכרגע מה שנראה בשוק, שהוא לא יביא לשום שינוי בריביות – כלומר, זה יהיה הורדת עמלה בלי פגיעה בלקוחות בכלל בצד השני – גם אם זה היה מביא לעלייה בריביות, זה היה נכון בשביל שלקוחות יוכלו להשוות בצורה קלה.

יונתן ברלינר: כשמשווים רק את הריבית, יש להם מוצר אחד שהם משווים אותו וקל להשוות אותו, ולהשוות בין ההצעות השונות וזה הכול.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: גם לעניין וגם קצר.

מיכאל ביטון: שי אבו מאיגוד היועצים והמאמנים לכלכלת המשפחה.

מיכאל ביטון: אתה רק הגעת, קרעי, יש פה שבעה ח"כים שלא דיברו, אתה תתאפק.

מיכאל ביטון: ברוך הבא, אהובי.

שלמה קרעי: ברוך הנמצא.

שלמה קרעי: לא ביקשתי מיידי.

שלמה קרעי: הרמתי יד, זה לא אומר מיידי.

מיכאל ביטון: אתה איתנו, אני יודע.

מיכאל ביטון: שי אבו, בבקשה, קצר ולעניין.

שי אבו: זכיתי לקבל את הדיבור כי קרעי הגיע.

שי אבו: קודם כל, בנושא השקיפות – אני חושב שעצם זה שהעמלה הזאת קיימת, היא מקשה היום על שקיפויות כי אנחנו רואים מה קורה בגופים חוץ-בנקאיים.

שי אבו: כמו כן, אני רוצה להגיד שאם לא הייתי בדיון הזה ולא הייתי מבין בכלכלה, הייתי מרחם על כול אותן חברות שדיברו לפניי, זה ביזיון אחד גדול.

שי אבו: אני חושב שהעמלה צריכה להיות ביזיון – בגימטרייה זה 75 ולא מעבר לזה כי יש כלל פשוט אחד שאומר כלל 72 – בתוך כמה זמן אחוז התשואה מכפיל את הכסף שלו.

שי אבו: אז 72 לחלק לשמונה זה תשע שנים.

שי אבו: 72 לחלק לשבע – תעשו את התחשיב עם עצמכם, האנשים האלה מרוויחים כסף כפול ואין שום סיבה - -

מיכאל ביטון: אז אתה תומך בחוק, אז אתה צריך לדבר קצר.

מיכאל ביטון: תודה, שי.

מיכאל ביטון: מישהו שמתנגד לחוק ולא השמיע את דברו באולם.

מיכאל ביטון: בבקשה, אדוני.

ברי רוזנברג: אני מארגון יועצי בנק לאומי.

ברי רוזנברג: רציתי להעיר הערה אחת לגבי ה-20 פעמים ח"י או 360 או כול מספר מתקבל: אנחנו העברנו לבנק ישראל נתונים על עלויות – מה העלויות האמיתיות התפעוליות של הנושא של המשכנתאות, של העמדת משכנתא.

ברי רוזנברג: מה שאני מציע, ואני חושב שזה הדבר הכי נכון והגיוני כי לזרוק מספרים כול אחד יכול – שכול בנק, אין לי מושג אם בנקים אחרים העבירו לבנק ישראל את הנתונים המדויקים, כמה עלה להם להעמיד משכנתא - -

מיכאל ביטון: אנחנו ניתן לבנק ישראל להתייחס, אם יש להם אמירה בדבר.

מיכאל ביטון: חיים, האם אתם תשקלו לשנות את המספר שהצגתם בחוק?

חיים כץ: לא ואני אסביר לך גם למה: ירדנו ל-360 כי זה שקל לחודש.

חיים כץ: זה 30 שנה, 360 חודשים, שקל לחודש.

חיים כץ: 20 ח"י.

חיים כץ: אתה מבקש - -

מיכאל ביטון: זה התחשיב השלישי שהוא הביא לנו.

חיים כץ: מה אתה מבקש?

חיים כץ: אתה מבקש על הלוואה ממוצעת של מיליון שקל, אתה מבקש 6.5 שקלים לחודש.

חיים כץ: אתה מדבר איתי על עלויות, על הפסדים, אתה בא לקחת מבן אדם 6.5 שקלים בחודש, בגלל שאתה יכול.

חיים כץ: אבל תבדוק - -

מיכאל ביטון: תודה רבה.

ברי רוזנברג: תבדוק את העלות.

חיים כץ: העלות שלך בתוך הריבית - - -

ברי רוזנברג: לא, בנקאות לא עובדת ככה, לא, לא.

ברי רוזנברג: אנחנו לא ממציאים את הגלגל פה.

מיכאל ביטון: ברי, תשלים את דבריך.

ברי רוזנברג: שמעתי את חבר הכנסת חיים כץ וזה לא קשור למה שאמרתי.

ברי רוזנברג: אני רק אומר שיש עלויות אמיתיות שאפשר לדון בהן אם הדיון הוא ענייני.

ברי רוזנברג: אם הדיון לא ענייני אז כול מספר מתקבל, הכול בסדר.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: בנק ישראל, יש לכם עמדה מוגדרת בדבר הזה ספציפית, מה צריך להיות גובה העמלה או תחשיב או הצעה או משהו?

גרניט אופק: אני אשמח להתייחס.

גרניט אופק: אנחנו לקראת הדיון הקודם פנינו למערכת הבנקאית וביקשנו את הנתון שברי מתייחס אליו.

גרניט אופק: אנחנו קיבלנו תשובות שונות ויש חוסר אחידות בין הבנקים.

גרניט אופק: לכן, אנחנו לא יכולים לקבוע סכום וגם יש לנו בעיה להציג נתונים - -

קריאה: אז בנק שלא הביא את התשובות – שייתן את התשובות.

קריאה: מי שלא נתן את התשובות, שייתן תשובות כמו שצריך.

גרניט אופק: קיבלנו תשובות מכול הבנקים, התשובות שונות זו מזו, אין תשובה אחת - -

מיכאל ביטון: אז אתם אומרים שאתם משאירים את זה פתוח.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: עוד מישהו שמנתגד לחוק בתוקף, שלא קיבל את הזכות להשמיע את דברו?

מיכאל בן דהן: אני לא מתנגד בתוקף, אני רק לעניין ה - -

מיכאל ביטון: אם תהיה לך הערה בהקראה, אולי נוסיף אותה.

אלי טובול: אני מרשות שוק ההון.

אלי טובול: לגבי עניין החוץ-בנקאיים של נותני שירותים פיננסיים – אם יש שוק אפור, אנחנו רוצים להעלים אותם מהעולם.

אלי טובול: אין שוק אפור, יש בעלי רישיון ויש כאלה שפועלים בלי רישיון.

אלי טובול: אנחנו מדברים על גופים מפוקחים שאנחנו נותנים להם רישיון, זה דבר ראשון.

אלי טובול: דבר שני, צריך לזכור - -

מיכאל ביטון: אתם בעד החלת החוץ-בנקאיים - -

אלי טובול: אנחנו בעד להשאיר את שיקול הדעת, ואני אגיד למה אני מתכוון – זאת לא התנגדות, אני רק רוצה שתבינו שכרגע שוק האשראי לדיור, שוק המשכנתאות, נשלט באופן מוחלט על-ידי המערכת הבנקאית.

אלי טובול: זאת אומרת, כרגע אנחנו מדברים בסדר של 99% מצבר המשכנתאות מול המערכת הבנקאית.

אלי טובול: יש ציפייה שגופי האשראי החוץ-בנקאיים יתחרו במערכת הבנקאית באלמנטים מסוימים לרבדים מסוימים.

אלי טובול: אני חושב שצריך להשאיר את העניין של קביעת העמלה לשיקול המפקח.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: אנחנו עוברים להקראה אלא אם ח"כים רוצים להגיד משהו.

מיכאל ביטון: בבקשה, קרעי.

קריאה: אני אשמח גם להתייחס לסוגיה הזאת, אני התחלתי לדווח לכם - -

מיכאל ביטון: אדוני, אתה קיבלת ראשון כמעט.

מיכאל ביטון: אמרת את דברך.

מיכאל ביטון: יש הקראה ותהיה איתנו.

מיכאל ביטון: אתה מתכוון להיות איתנו כול הדיון?

קריאה: ודאי.

מיכאל ביטון: אז במהלך הדיון תקבל את הזכות הזאת.

מיכאל ביטון: בדיוק במקום שבהקראה מופיעה הנקודה של מה שיש לך להגיד, אתה תעיר את ההערה.

מיכאל ביטון: תלך איתנו צעד-צעד.

שלמה קרעי: תודה, אדוני יושב-הראש.

שלמה קרעי: שוב, ברכות, בהמשך לדיון הקודם על הצעת החוק הזאת, אני חושב שהיא ראויה.

שלמה קרעי: חברי, חבר הכנסת חיים כץ וחברת הכנסת אתי עטייה וכול מי ששותף למהלך הזה.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שלא ייתכן שהצעת חוק כזאת תעבור כשהיא חלה רק הלוואות לדיור.

שלמה קרעי: הלוואות לדיור זה הלוואות לכאורה עם הכי הרבה עבודה בהן, ואנחנו מגבילים כאן ב-360.

שלמה קרעי: צריך להוסיף כאן הסתייגות, ואני מתכוון להוסיף הסתייגות כזאת אם לא תתקנו את זה, שהמגבלה תחול גם על הלוואות שאינן לדיור.

שלמה קרעי: היום, בהלוואה פשוטה, שהבנק לא מתאמץ רגע כמעט בשבילה, אתה משלם כאחוז מגובה ההלוואה.

שלמה קרעי: הלוואה בפריים של 150,000 שקל, אתה משלם אחוז וחצי, שני אחוז מגובה ההלוואה על פתיחת תיק כשאין לך כלום, לא שיעבודים ולא שום דבר.

שלמה קרעי: המגבלה הזאת חייבת לחול גם על הלוואות שאינן משכנתאות.

מיכאל ביטון: תודה, חבר הכנסת קרעי.

מיכאל ביטון: יוזמי החוק, מה דעתכם להערה הזאת?

חיים כץ: אם האוצר לא מתנגד זה לא מפריע לנו.

חוה אתי עטייה: גם אני חושבת כך.

מיכאל ביטון: עוד מישהו לפני ההקראה?

מיכאל ביטון: נא להקריא את החוק כפי שהוא מנוסח.

מרב תורג'מן: "חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס – אנחנו ניתן את התיקון בהמשך) (הגבלת עמלה בעד טיפול בבקשה להלוואה לדיור), התשפ"ב-2022 תיקון כותרת פרק 1.

מרב תורג'מן: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981, (להלן – החוק העיקרי), ב'1 במקום כותרת פרק ב'1 יבוא "טיפול בבקשה להלוואה לדיור ושינוי מועד פירעון ההלוואה".

מרב תורג'מן: מדובר פה בתיקון טכני כדי להתאים את כותרת הפרק גם לנושא הנוסף שהתווסף בסעיף 9ז.

מרב תורג'מן: "תיקון סעיף 9ז 2.

מרב תורג'מן: בסעיף 9ז לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "שינוי" יבוא "טיפול בבקשה להלוואה לדיור ושינוי"; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בעד טיפול בבקשה להלוואה לדיור רשאי התאגיד הבנקאי לגבות עמלה ששיעורה לא יעלה על 360 שקלים חדשים.

מרב תורג'מן: "

איתן מדמון: אנחנו מבקשים - -

מיכאל ביטון: מי זה "אנחנו"?

מיכאל ביטון: הערות לסעיפים אלה בלבד.

איתן מדמון: אנחנו מציעים להגביל את זה להלוואה לדיור לדירה ראשונה ולמעט עסקאות תמ"א.

איתן מדמון: אני מזכיר שוב שעסקאות תמ"א הן עסקאות מורכבות מאוד ברמת החיתום.

איתן מדמון: נושא שני – אני נורא מבקש גם מחברי הכנסת מציעי ההצעה, שגם אם התמחור, כפי שאתם רואים אותו הוא 10 שעות - - - אז תלכו עם איזה שהוא שכר ממוצע במשק כמו שהשכר במערכת הבנקאית הוא יותר גבוה מזה.

איתן מדמון: תקבעו את זה למשהו אחר.

חיים כץ: תקשיב, כשאתה בא ונותן 90% הנחה על 2,500, אתה גובה 225 שקלים.

חיים כץ: וכשאתה קובה 225 שקלים מ-2,500 זה משפיל את הבן אדם.

חיים כץ: משפיל את זה שיש לך אופציה.

חיים כץ: כשאתה בא ולוקח מאדם על פרויקט חיים כמו רכישת דירה ואתה הולך איתו ואומר לו: אני מוריד לך 90% או 75% מגובה פתיחת תיק, זה מעליב.

חיים כץ: אז תוריד לו מה-360 כי אתה מרוויח על הריביות.

חיים כץ: קח עוד אפס אחד.

איתן מדמון: אבל אדוני, חבר הכנסת כץ - - -

חיים כץ: טוב, דיברת, שמעתי אותך.

איתן מדמון: אני מאוד מבקש – אם התמחור שלך, ואתה אמרת קודם שהתמחור הוא 10 שעות, אז תתמחר את זה לפי 10 שעות.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא משנים?

חיים כץ: אני לא אמרתי 10, אמרתי שמונה.

קריאות: לא, לא משנים.

חוה אתי עטייה: אנחנו לא משנים.

מיכאל ביטון: הנוסח הזה מקובל עליכם?

קריאה: כן.

מרב תורג'מן: אני רק רוצה להוסיף שני דברים: האחד – הסכום הזה צמוד למדד, יש מנגנון הצמדה בסעיף 9ז(ג) כך שהסכום - -

חיים כץ: למה?

מיכאל ביטון: לא, זה חייב לשמור על הערך.

מרב תורג'מן: - - גם סכומי המעלות האחרים שקבועים בחוק הבנקאות – גם הם צמודים למדד.

מרב תורג'מן: בנוסף - -

מיכאל ביטון: אנחנו נזכיר כול הסתייגות.

מיכאל ביטון: רגע, מצביעים על 1(2) עכשיו, קודם הסתייגויות.

מיכאל ביטון: יש הסתייגויות לסעיף 1 ו-2, נכון?

מרב תורג'מן: קיבלנו הסתייגות לסעיף 2 מסיעת כחול לבן, סיעת מרצ, סיעת ישראל ביתנו, סיעת העבודה וסיעת יש עתיד, שמבקשים לשנות את הסכום כך שבמקום 360 שקלים יבוא 180 שקלים, ואולי הוא יסביר את ההסתייגוית.

מיכאל ביטון: ההסתייגות הזאת, היסוד שלה הוא ביחסי הגומלין בין קואליציה לאופוזיציה.

מיכאל ביטון: אנחנו נצביע על ההסתייגות הזאת ולא נקבל אותה.

מיכאל ביטון: אתם צריכים להתנהג יותר טוב לבקשות של איתן גינזבורג בקואליציה, אתה תטפל בזה חיים.

חיים כץ: איתן, זה מטופל?

איתן גינזבורג: טופל.

מיכאל ביטון: אנחנו מצביעים על ההסתייגות הזאת - -

חיים כץ: אנחנו ביקשנו שיעלה ל-185.

איתן גינזבורג: אני מוכן לקבל את ההצעה של 185 ולא 180.

מיכאל ביטון: אנחנו מעלים את ההסתייגות להצבעה: מי בעד ההסתייגות, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה אבל היא תעלה לדיון במליאה כולל זמן הנאומים הדרוש לכך.

מיכאל ביטון: הצבעה על סעיפים 1 ו-2 כפי שהוקראו בחוק.

מיכאל ביטון: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: הסעיפים התקבלו.

מיכאל ביטון: הסעיפים התקבלו פה אחד.

מיכאל ביטון: הערה, בבקשה.

חן פליישר: אני מבנק ישראל, מהמחלקה המשפטית.

חן פליישר: רק הערה אחת: עולם העמלות הוא עולם מורכב ורווי תובענות ייצוגיות, ויש לעיתים אי-בהירויות שנובעות מדברי חקיקה שונים שחלים על אותו אירוע.

חן פליישר: לנו חשוב שזה לא יגיע לבית משפט ושתהיה בהירות עכשיו על מה מדובר.

חן פליישר: היה לנו איזה שיח מקדים עם מרב על הנוסח של הגדרת השירות – כתוב: טיפול בבקשה להלוואה בדיור, ובכללי עמלות אין כזה שירות.

חן פליישר: אני רוצה להגיד לפרוטוקול, וזה מתואם עם מרב, שמבחינתנו כרגע, בנוסח הכללים הנוכחי ואם יהיה שינוי אז זה לא יעבוד אבל כרגע המקבילה בכללי עמלות היא טיפול באשראי וביטחונות, כדי שלא תהיה אי הבנה.

מיכאל ביטון: תודה.

מרב תורג'מן: אני רק אשיב שאנחנו סברנו שראוי להשאיר את ההגדרה הזאת הגדרה רחבה כך שאם בעתיד בנק ישראל יחליט לשנות את שם ההגדרה יובן שמדובר בעמלה שהיא עמלה בגין פתיחת תיק.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בהקראה אבל נכנס פה עכשיו בצניעות רב-סרן רמי ברדוגו, תעמוד רגע, ביום הוקרת המילואים.

מיכאל ביטון: הוא אחיין אבל הוא לא פה בגלל זה אלא בגלל שהוא מצטיין בשירות מילואים פעיל, עשרות שנים הוא פעיל במילואים וזו גאווה שהוא נמצא איתנו ותודה שאתה פה.

מיכאל ביטון: ממשיכים בהקראה, בבקשה.

מרב תורג'מן: "תיקון סעיף 11א 3.

מרב תורג'מן: בסעיף 11א(ב)(2) לחוק העיקרי, במקום "בסעיף 9ז(א)" יבוא "בסעיף 9ז(א), (א1)".

מרב תורג'מן: "

מרב תורג'מן: המשמעות של התיקון הזה היא הוספת הוראה בעיצומים כספיים כך שהמפקח יוכל להטיל עיצום כספי בגין הפרת הוראה של גביית עמלה של 360 שקלים.

מרב תורג'מן: סכומי העיצום הכספי, כפי שהם מופיעים בחוק, עומדים על - -

חיים כץ: בגבייה מעל 360.

חיים כץ: מעל.

מרב תורג'מן: בדיוק.

מרב תורג'מן: הפרת הוראה עלולה לגרור הטלת עיצום על המפר של אחד מהתאגידים הבנקאיים.

חיים כץ: בגבייה מעל 360 כי 360 זה החוק.

מרב תורג'מן: נכון.

מרב תורג'מן: הפרת הוראה עלולה לגרור הטלת עיצום כספי על המפר של אחד מהתאגידים הבנקאיים.

מיכאל ביטון: תקריאי עוד שני סעיפים ונצביע על שלושתם.

מרב תורג'מן: בסעיף 4 יש הסתייגויות.

מיכאל ביטון: אז תקריאי.

מרב תורג'מן: "תיקון סעיף 5 בסעיף 5(ג) לחוק העיקרי, במקום "קלול" יבוא "עלולה".

מרב תורג'מן: מדובר בתיקון שלא לגמרי קשור להצעה המקורית אבל אנחנו בלשכה המשפטית קיבלנו הערות מטעם האקדמיה ללשון, שטענו שיש טעות בנוסח האזהרה, שברגע שמפרסמים הלוואה יש חובה לפי סעיף 5(ג) לחוק הבנקאות, לפרסם אזהרה בנוסח של: אי עמידה בפירעון ההלוואה ולגרור חיוב ריבית בפיגורים והליכי הוצאה לפועל.

יעקב מרגי: האזהרה זה בנקבה ולכן – עלולה.

מרב תורג'מן: נכון.

מרב תורג'מן: גם המילה "עלול" מתייחסת לאי עמידה ולכן זה צריך להיות בלשון נקבה.

מרב תורג'מן: התיקון הזה מופיע פעמיים, אני גם אקריא את זה בהמשך, ולכן אנחנו מבקשים את אישור הוועדה לתיקון הזה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הערות על סעיף 3 ועל הסעיף הלא-ממוספר שהוקרא עכשיו.

מיכאל ביטון: אין הערות.

מיכאל ביטון: מי בעד הסעיפים האלה?

מיכאל ביטון: רון, תצביע איתי.

מיכאל ביטון: קרעי מצביע מתי שבא לו.

שלמה קרעי: אין לנו זכות כי יש לנו תקן בוועדה אז זה שאתה לא סופר את זה - -

קריאות: - - -

מיכאל ביטון: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: הסעיפים התקבלו.

מיכאל ביטון: אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכאל ביטון: הסעיפים אושרו פה אחד.

מרב תורג'מן: וכאן אני מבקשת גם להקריא את הסעיף שמאפשר הטלת עיצום כספי בדומה לתיקון לחוק הבנקאות:

יעקב מרגי: שאלה אינפורמטיבית לגבי העדכון לגבי 10 שקלים: יש מגבלה, כבר לא סופרים שקלים בודדים?

יעקב מרגי: שקל יום - - -

מרב תורג'מן: כן, זה מנגנון אחיד בחקיקה ואנחנו מעדיפים לשמור על זה.

מיכאל ביטון: לשמור על נוסח קיים.

מיכאל ביטון: יש הערות לסעיף הזה?

מיכאל בן דהן: כן, אני אשמח להתייחס לסעיף בהזדמנות הזאת ל - - -

מיכאל ביטון: בבקשה נציג האוצר.

מיכאל בן דהן: אני אגיד שדובר כאן הרבה על ההתנהלות של הבנקים ועל איך שהם מנצלים את הכוח שלהם ואיך שהם מנצלים את הכוח שלהם מול הלקוחות וכולי.

מיכאל בן דהן: אני אגיד שהשוק החוץ-בנקאי הוא שוק שונה בתכלית, הוא פרומיל מהמשכנתאות במשק.

מיכאל בן דהן: הם נאבקים כדי להילחם במערכת הבנקאית ולהוסיף תחרות לשוק בישראל.

רון כץ: איך אתם עוזרים להם בזה?

מיכאל בן דהן: אני יכול לפרט בהמשך, יש לנו הרבה צעדים שאנחנו - -

יעקב מרגי: הקצאת אשראי זול כמו שהם מקצים לבנקים.

מיכאל ביטון: רון, אתה רוצה לפתור את כול בעיית הבנקאות?

מיכאל ביטון: תשמור משהו לשבוע הבא.

יעקב מרגי: אם הם מפוקחים, תן להם הקצאת אשראי זול.

רון כץ: זה מה שאני אומר, תנו להם להיכנס.

רון כץ: צריך באמת לפתוח את השוק הזה כי אין תחרות היום.

רון כץ: מי שמגיע לגופים החוץ-בנקאיים זה כי הבנקים לא רצו לקבל אותו ושם הוא בכלל אוכל אותה.

רון כץ: זו האמת להיום.

רון כץ: עד שלא נפתח את זה כמו שצריך, אנחנו נישאר באותה סיטואציה.

חיים כץ: מה שרון אומר, שכשאתה מסתכל על שוק ההון, יש חוץ-בנקאיים שהם בבורסה, תראה את הרווחים שלהם בחצי השנה האחרונה.

מיכאל בן דהן: יש שונות מאוד גדולה בין החברות החוץ-בנקאיות.

מיכאל בן דהן: זה לא כמו הבנקאים שהתשואה להון שם היא יחסית אחידה, יש הרבה מאוד גופים שמתעסקים בהרבה מאוד סקטורים שונים וזה מאוד משתנה כי יש גם חברות שמפסידות כסף, זה לא רק חברות שמרוויחות כסף.

מיכאל בן דהן: אני אגיד שבאופן כללי השוק הזה עוד לא התפתח, אנחנו לא יודעים איזה מוצרים הולכים להציע ללקוחות ואנחנו רוצים להשאיר את הגמישות לגופים האלה, שבאמת יוכלו לבוא – אני מזכיר שהתמריץ שלהם זה להילחם בבנקים ולהוסיף את התחרות למשק.

רון כץ: אני בעד אבל תעזרו להם.

מיכאל בן דהן: חלק מהמדיניות של משרד האוצר בתחום הפיננסי זה לאפשר לגופים החוץ-בנקאיים להתחרות במערכת הבנקאית - -

רון כץ: אבל זה לא המצב היום.

מיכאל בן דהן: - - ובאמת יש את החוק שעבר בוועדת הכספים, בדיון לקראת קריאה שנייה ושלישית שנוגע בדיוק לאפשרות הזאת, להרחיב את - -

מיכאל ביטון: אז מה אתה אומר, שאתה לא רוצה את הגופים החוץ-בנקאיים בפנים?

מיכאל ביטון: דבר עברית.

מיכאל ביטון: אתה לא רוצה את הגופים החוץ-בנקאיים בחוק הזה.

חיים כץ: אבל תחייה עם זה.

מיכאל ביטון: רגע.

מיכאל ביטון: אתם רוצים אותם, כן?

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: אז אנחנו ממשיכים.

מיכאל ביטון: העמדה לא התקבלה.

מיכאל ביטון: הסתייגויות לסעיף 5.

מרב תורג'מן: יש הסתייגות זהה להסתייגות הקודמת שבמקום 360 שקלים - -

מיכאל ביטון: אין צורך להקריא, אנחנו מצביעים.

שלמה קרעי: אני מצטרף להסתייגויות האלה.

מיכאל ביטון: אתה מצטרף?

מיכאל ביטון: לאסוף שעות דיבור?

מיכאל ביטון: ככה אתה עובד?

מיכאל ביטון: הבנתי אותך.

מיכאל ביטון: לפחות אתה לא נואם בוועדת הכלכלה אז אין לנו בעיה.

מיכאל ביטון: מי בעד ההסתייגויות, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 4 והנוסח הנוסף?

מיכאל ביטון: מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: הסעיף התקבל.

מיכאל ביטון: סעיף 4 אושר פה אחד.

מיכאל ביטון: נעבור לסעיף 5.

מרב תורג'מן: גם כאן מדובר על הוראה לגבי העיצום הכספי במדרג הגבוה.

מרב תורג'מן: אותה הוראה.

מיכאל ביטון: הערות לסעיף 5 של הנוכחים?

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: יש הסתייגויות?

מרב תורג'מן: כן.

מיכאל ביטון: בואו נצביע על ההסתייגויות.

מיכאל ביטון: מי בעד ההסתייגויות לסעיף 5, מי נגד?

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה אבל היא תעבור למליאה לזמן דיון ונאום.

מיכאל ביטון: הצבעה

מיכאל ביטון: הסעיף אושר פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכאל ביטון: נעבור לסעיף 6.

מרב תורג'מן: גם כאן סכום העיצום הכספי הוא הסכום הבסיסי.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: יש הסתייגויות לסעיף 6?

מיכאל ביטון: הערות לסעיף 6.

מיכאל ביטון: עודד אופק, איגוד חברות האשראי בזום, בבקשה.

עודד אופק: תודה, אדוני.

עודד אופק: שתי הערות ובשים לב לזמן שיש לי אעשה את זה ממש מהר: 1.

עודד אופק: אנחנו מבקשים לאפשר לרשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון לקבוע את שיעור העמלה על בסיס הרכיבים התחרותיים כפי שהיא תלמד אותם, כפי שהציע אלי טובול במהלך הדיון.

עודד אופק: הנושא השני - - - להפעיל שוויון מהותי בין הבנקים לבין נותני אשראי חוץ-בנקאי, לגבי האזהרה שקבועה בסעיף 47: אי עמידה בפירעון ההלוואה או בהחזר האשראי עלול לכרוך ריבית פיגורים בהליכי הוצאה לפועל.

עודד אופק: לא רק עלולה אלא שזה יהיה לפי העניין, שפירעון ההלוואה או החזר האשראי לפי העניין כי זה לא רלוונטי להקריא את האזהרה הזאת באופן מלא וכול פרסום של נותני אשראי חוץ-בנקאי בדיוק כפי שחל בבנקים.

עודד אופק: להפעיל שוויון מהותי מוחלט בין שני הגופים.

מיכאל ביטון: על שתי ההערות – התייחסות של יוזמי החוק?

חיים כץ: תקשיב, אני לא מקבל את זה.

מיכאל ביטון: על העברת הסמכות?

חיים כץ: כן.

מיכאל ביטון: ועל השני?

חיים כץ: אני לא יודע.

מיכאל ביטון: עוד התייחסויות?

חיים כץ: רון, מה אתה אומר?

רון כץ: אני לא מקבל את זה, יכול להיות שצריך להרחיב את החוק הזה.

קריאה: לא, הוא מדבר על שוויון בינם לבין הבנקים.

רון כץ: אני חושב שצריך להיות שוויון מלא, אני חושב שצריך לתת להם הרבה יותר אפשרויות וצריך להרחיב את כול השוק הזה.

רון כץ: כול השוק הזה מצומצם בצורה לא הגיונית אבל טוב, התחלתם עם משהו.

מיכאל ביטון: היועצת המשפטית של הוועדה גם אומרת שנוסח האזהרה אמור להיות אחיד בין סוגי ההלוואה.

מיכאל ביטון: מישהי מרימה יד בזום, נא לפתוח לה.

לירז חקמון: אני יועצת משפטית של "מימון ישיר".

לירז חקמון: הערה טכנית, כמו שביקשתי קודם לכן, לגבי נוסח האזהרה: העניין הוא לא רק אחדות אלא שכיום, בלי שהסעיף מנוסח, יש בלבול – זה מבלבל את הלקוח שמכירים לו בפירעון ההלוואה או בהחזר האשראי, הוא מאוד מתבלבל, הוא שואל אם זה הלוואה, אם זה אשראי.

לירז חקמון: ולכן, ביקשנו לפי העניין – אם זה הלוואה, שיהיה הלוואה ואם זה אשראי, שיהיה אשראי.

לירז חקמון: לגבי האחידות בבנקים, כמובן.

לירז חקמון: הדבר הוא טכני לחלוטין ונועד למנוע בלבול בעיקר מצד הלקוחות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: היועצת המשפטית תתייחס, בבקשה.

מרב תורג'מן: אני סבורה שכן צריכה להישאר פה אחידות – הלוואה היא הלוואה, בין אם זה באמצעות מתן אשראי ובין אם זה הלוואה מהבנק.

מרב תורג'מן: אני חושבת שזה די ברור ללקוח וזה מה שזה צריך להיות – ברור ובהיר ללקוח, שכשהוא לוקח כסף מגוף פיננסי הוא עלול לעמוד בפני סכנה שאם הוא לא יחזיר את הכספים זה יגרור הליכי הוצאה לפועל.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הסתייגויות לסעיף 6 יש?

מיכאל ביטון: מי בעד ההסתייגויות, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: עכשיו אנחנו מצביעים על סעיף 6.

מיכאל ביטון: מי בעד, מי נגד?

מיכאל ביטון: הסעיף התקבל.

מיכאל ביטון: סעיף 6 התקבל פה אחד.

מיכאל ביטון: נא להקריא את סעיף 7.

מרב תורג'מן: אני סבורה שאולי כדאי לשמוע את הגופים כדי לדעת אם נדרשת איזו שהיא היערכות מסוימת ולקבוע מועד תחילה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: בנק ישראל והגופים, מי שיש לו התייחסות לסעיף התחולה, בבקשה.

מיכאל ביטון: בנק ישראל ראשון, יש התייחסות?

גרניט אופק: לנו אין התייחסות.

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: גופים אחרים, התייחסות לסעיף 7?

איתן מדמון: שלושה חודשים.

מיכאל ביטון: חיים ביקש חודש ואנחנו נשבור אותו היום ונעשה חודשיים.

חיים כץ: תגיד שאתה רוצה חודש, תהיה לארג' בכסף קטן.

מיכאל ביטון: אז מתי זה נכנס לתוקף?

קריאות: - - -

מרב תורג'מן: אנחנו באופן כללי מעדיפים שזה לא יהיה מספר חודשים מיום הפרסום אלא באמת לקבוע - - - ולכן האופציה היא 1 באוגוסט, 1 בספמטבר?

חיים כץ: 1 באוגוסט.

מיכאל ביטון: 15 באוגוסט זה טוב?

קריאה: תעשה את יום התחילה בט"ו באב, זה בערך ב-15 באוגוסט השנה.

חיים כץ: אני לא יודע אם יש פה הרבה אהבה לחוק הזה אבל.

חיים כץ: ..

שלמה קרעי: יש לנו אהבה לאזרחי ישראל.

מיכאל ביטון: תשמעו, זה חוק שהולך להיטיב איתו.

מיכאל ביטון: אני רוצה לברך - -

שלמה קרעי: רגע, יש עוד הסתייגות שלא הצבענו עליה.

מרב תורג'מן: קודם כול צריך להעמיד להצבעה את סעיף 7.

מיכאל ביטון: יש הסתייגות על סעיף 7?

מרב תורג'מן: לא.

שלמה קרעי: יש הסתייגות - - -

מיכאל ביטון: רגע, קרעי.

מיכאל ביטון: 15 באוגוסט זה דווקא טוב כי אין הרבה פעילות עסקית ואז זה מאפשר זמן להתארגן.

מיכאל ביטון: 15 באוגוסט ותכף נצביע על ההסתייגות הזאת.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 7 כולל תאריך ספציפי 15 באוגוסט לתחולה?

מיכאל ביטון: הסעיף התקבל.

מיכאל ביטון: התקבל פה אחד.

מיכאל ביטון: הסתייגות כללית שהוצגה על-ידי חבר הכנסת קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: אני רוצה משפט אחד: - -

רון כץ: רגע, הוא הציג לי אותה ואני מצטרף.

יעקב מרגי: אני רוצה לציין שקרעי עקבי בסוגיית הבנקים.

שלמה קרעי: רון מצטרף.

שלמה קרעי: אני רק רוצה להראות לכם - -

מיכאל ביטון: רון, שלא תצטער על זה.

שלמה קרעי: - - את גודל האבסורד.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, הלוואה של 300,000 שקל שהיא אינה הלוואה לדיור, משלמים עליה בבנק לאומי 4,500 שקל עמלת פתיחת תיק; בבנק הפועלים 3,000 שקל; בבנק דיסקונט 7,500 שקל עמלת פתיחת תיק.

שלמה קרעי: אנחנו נתקן את זה כאן, זה בדיוק אותו רעיון.

שלמה קרעי: זאת שערורייה – עד 100,000 שקל אתה לא משלם שקל.

שלמה קרעי: 101,000 שקל – אתה משלם לפי אחוז, אחוז וחצי, שני אחוז, שניים וחצי אחוז, תלוי באיזה בנק.

שלמה קרעי: לכן, ההסתייגות שלי שהחוק הזה יחול גם על הלוואות שאינן לדיור.

יעקב מרגי: אני הפסקתי לקחת - - - בלי עמלות ובלי...

מיכאל ביטון: אני לא רוצה למהר בדבר, ההערה שלך הייתה גם קודם.

מיכאל ביטון: אתה אומר שאם זה חל על משכנתה שיש בה עבודת ניירת, איך זה לא חל על הלוואה באותו היקף?

שלמה קרעי: כל שכן וקל וחומר.

מיכאל ביטון: ולמה לא הכנסנו את זה לחוק?

חיים כץ: אם תשאל אותי, אני משתדל לכבד את מילותיי.

חיים כץ: החוק הזה שעבר - -

מיכאל ביטון: הבנתי.

מיכאל ביטון: קיבלת את ברכת הממשלה - -

חיים כץ: - - קיבלתי את ברכת האוצר כמו שזה.

חוה אתי עטייה: נכון.

חוה אתי עטייה: זה צעד ראשון.

חיים כץ: הוא אומר – אם הוא מסכים, תכניס.

חיים כץ: אם הוא לא מסכים - -

רון כץ: היה על זה דיון?

חוה אתי עטייה: בדיון הקודם העלינו את זה.

מיכאל ביטון: רגע, האוצר פה.

מיכאל ביטון: אתה רוצה לצאת להתייעצות עם שר האוצר?

מיכאל ביטון: חמש דקות הפסקה, תחזור עם תשובה משר האוצר.

מיכאל ביטון: חברים, מתחילים.

מיכאל ביטון: נציג האוצר, יש לך תשובה עקרונית של האוצר?

מיכאל בן דהן: כן.

מיכאל בן דהן: אני אגיד שיש הרבה - - - הלוואות והרבה מאוד מורכבויות בעניין הזה וזה משהו שדורש בחינה.

מיכאל ביטון: ולכן אתם נגד.

מיכאל ביטון: בסדר, זה משתלב עם העובדה שחיים אמר שהוא יכבד את עמדת האוצר כי הוא תיאם את החוק הזה והוא נתמך על-ידי האוצר והוא לא יעשה מהלך חד-צדדי מאסיבי שלא תואם מראש.

מיכאל ביטון: יש מקום לבחון את החקיקה הזאת בעתיד כי אם לעשות הלוואה פשוטה עם פחות ניירת תעלה בעמלות יקרות יותר – יש מה לעשות עוד סדר בדבר.

מיכאל ביטון: המשך יבוא.

מיכאל ביטון: לעת עתה זה לא יכלל בחוק.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 7, תחולה?

מיכאל ביטון: רגע, מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת קרעי?

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה.

מיכאל ביטון: ההסתייגות לא התקבלה, היא תגיע למליאה.

מיכאל ביטון: מי בעד סעיף 7 כפי שהוקרא?

מיכאל ביטון: הסעיף התקבל.

מיכאל ביטון: אושר.

מיכאל ביטון: אז החוק הזה מאושר ויגיע למליאה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל ביטון: אנחנו מברכים את יוזמי החוק ושמחים שנקל קצת על לוקחי המשכנתאות.

חיים כץ: אני מברך את יו"ר הוועדה.

חיים כץ: בתקופה האחרונה אנחנו שומעים על רגישותך החברתית.

חיים כץ: אלה שמכירים אותך לא היו צריכים לחכות ולשמוע.

חיים כץ: ראיתי בעבר את יושרך, ראיתי את פעילותך למען הציבור.

חיים כץ: אשרי האנשים שיש להם מייצגים כמוך.

חיים כץ: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הישיבה נעולה.