ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 109, 2022-06-14 10:11

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם.

מירב בן ארי: אנחנו פותחים את הדיון של הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: היום ה-14 ביוני 2022, ט"ו בסיון התשפ"ב.

מירב בן ארי: הנושא שעל סדר היום הוא הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות נעדרים אזרחיים, התשפ"א-2021, פ/1348 של חברת הכנסת נירה שפק, חבר הכנסת מוסי רז, חברת הכנסת נעמה לזימי.

מירב בן ארי: יש עוד חברי כנסת שלא אקריא את שמות כולם אבל אלה חברי הכנסת שמובילים את הצעת החוק.

מירב בן ארי: לפני שלושה שבועות קיימנו כאן דיון וביקשתי מהמשרדים יחד עם היועץ המשפטי שלנו עידו וחברת הכנסת נירה שפק להגיע להסכמות.

מירב בן ארי: הבנתי שהתקיים דיון בימים האחרונים, בלילה, הבוקר, ואני רוצה לשמוע את הדברים.

מירב בן ארי: חברת הכנסת נירה שפק, תציגי.

נירה שפק: אני קודם כל רוצה לומר שבין החוק שהכנתי לבין החוק שמונח היום נעשתה כברת דרך.

נירה שפק: לא רק זה אלא שאני רוצה לציין כאן את משרד הרווחה שבדיונים שקיימנו לקח את החוק הזה, אימץ אותו ואמר שנעשה אותו עם משמעות.

נירה שפק: הוא בנה גוף עם תוכנית יישומית, גוף שיהיה כתובת.

נירה שפק: השיח שהיה כאן עם משפחות הנעדרים – נציגים שלהם היו כאן בדיון – והם סיפרו לנו על התלאות שהם עברו במשך 8, 7, 9 שנים, שנפלו בין הכיסאות וכי היום אין גוף.

נירה שפק: תמיד אמרתי שהזעקה שעלתה, מה שהביא אותי להציע אתך החוק, זאת השאלה אם מישהו שומע אותי והחוק הזה אומר: כן.

נירה שפק: יש מישהו.

נירה שפק: יש לו גם שם ויש לו תפקיד ששומע.

נירה שפק: החוק הזה היה בהתחלה בלי תקציב ועכשיו הוא עם תקציב שהוא תקציב צבוע ומופנה.

נירה שפק: מעבר לזה שהוקם גוף במשרד הרווחה שיטפל, יש את הוועדה שמטפלת בכל הנהלים שנצטרך לחדד או לתקן אותם שהם בין-משרדיים והם כתוצאה ממקרים שיהיו.

נירה שפק: יש כאן גם כתובת למשפחות אליה הן יכולות לפנות, יש חיבור בין הכתובת הזאת למשטרתי ישראל שם מתחילים בתלונה.

נירה שפק: כל המשרדים נרתמו כדי להביא את הנוסח אותו אנחנו מביאים עכשיו.

נירה שפק: אני מאוד מאוד שמחה שהתוצר הוא הרבה יותר רחב מכפי שאני ביקשתי.

עידו בן יצחק: בנוסח שמונח כאן – תכף נתחיל לקרוא – יש מספר תיקונים שעשינו הבוקר ואני אומר אותם בעל פה.

עידו בן יצחק: יש נושא או שניים שעדיין לא סגרנו לגמרי.

עידו בן יצחק: אם נצליח לסגור את זה במהלך הדיון נעשה את זה, ואם לא, זה משהו שאפשר להשאיר אותו גם להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: לפני שאני עוברת למשרדי הממשלה, חברי הכנסת רוצים להתייחס?

מופיד מרעי: אני רוצה לברך.

נירה שפק: חכה.

מופיד מרעי: לברך על הדיון ולברך על הרעיון לחוקק חוק כזה.

מופיד מרעי: מי שיצא לו להיות קרוב למשפחות של נעדרים ועסק בזה, זה סיוט.

מופיד מרעי: אי הוודאות, חוסר הביטחון למי לפנות, איך לפנות, מה קורה, מי מקבל את הידיעה וכולי – החוק הזה בא להסדיר ואני חושב שזה מצוין.

מופיד מרעי: יבורך כל מי שיזם את החוק.

מופיד מרעי: אנחנו כן רוצים שהוועדה תאשר את החוק לקריאה ראשונה ושנייה.

מירב בן ארי: משרד המשפטים.

ניב יערי: אני מציע גברתי שנתחיל במשרד הרווחה.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: משרד הרווחה.

שלהבת אינשטיין אלפסי: כפי שאמרה חברת הכנסת, ישבנו יחד גם עם המציעה ועם גורמי המקצוע במשרד כדי לראות איך אנחנו מטייבים ונותנים כאן איזשהו סיוע שנדרש לבני משפחות נעדרים.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אנחנו מקווים שהנוסח של ההצעה יביא לידי ביטוי את הצורך הזה ויאפשר את מתן הסיוע וגם את גיבוש הנהלים הבין-משרדיים לשיתוף הפעולה שנדרש כאן.

שלהבת אינשטיין אלפסי: מבחינת הנוסח, נראה לי שיש עוד דברים שצריך להכין לקריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: אנחנו נתחיל בהקראה של הסעיפים ותתייחסו לגופם של דברים.

עידו בן יצחק: הצעת חוק הוועדה לטיפול במשפחות נעדרים אזרחיים, התשפ"א-2021

עידו בן יצחק: חוק זה מטרתו להסדיר את הסיוע לבני משפחות נעדרים ולהגדיר שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה הרלוונטיים ביחס לטיול בבני משפחות נעדרים וזכויותיהם.

עידו בן יצחק: בחוק זה – "בן משפחה" - בן או בת זוג, הורה, בן או בת זוג של הורה, אח או אחות או ילד.

עידו בן יצחק: "נעדר" – כל אדם שהיה אמור להגיע לביתו או לכל מסגרת אחרת שהוא לן בה ולא חזר לאותה מסגרת למעלה מ-60 ימים, ממועד מסירת הודעה על כך למשטרת ישראל, ומקום הימצאו אינו ידוע ולא ניתן ליצור עמו קשר וכל המאמצים לגלות את עקבותיו לא צלחו, והוא אינו נעדר כהגדרתו בחוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס"ה-2008, ואין כל ראיה כי הוא איננו בחיים ומשטרת ישראל הכריזה עליו כנעדר.

עידו בן יצחק: "השר" – שר הרווחה והביטחון החברתי.

עידו בן יצחק: בעניין הזה של ההגדרה, הערתי היא שהנושא הזה של התקצוב לא צריך להיות חלק מההגדרות אלא כסעיף אופרטיבי שיקבע כי התוכנית תתוקצב במסגרת התקציב השנתי.

עידו בן יצחק: אנחנו נעביר את זה לסעיף נפרד.

נירה שפק: אמרתי שאני שקופה לזה.

נירה שפק: בין משרד הרווחה והניסוחים של חוקים קודמים לבין הוועדה היכן נכון לשים את הסעיף.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: אפשר להמשיך.

עידו בן יצחק: הקמת ועדת היגוי לתוכנית לסיוע לבני משפחות נעדרים

אלה חברי הוועדה: נציג משרד העבודה והביטחון החברתי שימנה השר והוא יהיה היושב ראש.

אלה חברי הוועדה: נציג משרד הבריאות שימנה שר הבריאות.

אלה חברי הוועדה: נציג האפוטרופוס הכללי שימנה שר המשפטים.

אלה חברי הוועדה: מנהל תוכנית הסיוע מטעם משרד הרווחה והביטחון החברתי שימנה שר הרווחה והביטחון החברתי.

ניב יערי: כבוד היושבת ראש, אנחנו פתאום שמים לב שהאפוטרופוס הכללי הוא גוף שמוסמך מכוח החוק כגוף עצמאי כתאגיד סטטוטורי.

ניב יערי: אנחנו מסתכלים על חברי הוועדה ורואים שבמינוי נציג האפוטרופוס הכללי כתוב שהוא ימונה על ידי שר המשפטים.

ניב יערי: נראה שאפשר לעשות את זה כמינוי ישיר של האפוטרופוס הכללי בהיותו גוף עצמאי.

מירב בן ארי: בסדר.

מוסי רז: אני רוצה לשאול לגבי הבטחת ייצוג מגדרי.

מוסי רז: לדעתי יותר מאשר רק מגדרי אבל מגדרי בוודאי.

נירה שפק: אני אגיד שיצא חוק שמחייב את כל המשרדים לוודא את הנושא של המגדריות.

נירה שפק: זה חוק שתקף לכולם ועכשיו זה עניין של אכיפה.

מוסי רז: הוא לא תקף לגבי זה.

מוסי רז: אם השר לביטחון פנים צריך למנות נציג אחד, הוא יכול לומר שהוא מינה את המנכ"ל והוא גבר.

מוסי רז: אם נגיד בנק ישראל צריך למנות נציג אחד, הוא יגיד שהוא מינה את המשנה והוא גבר.

מוסי רז: אם משפטן יאמר לי שזה תקף כאן, בסדר.

מירב בן ארי: הבנתי אותך.

מירב בן ארי: משרד המשפטים, יש לכם בעיה או התנגדות להוסיף כאן סעיף שתהיה הבטחת ייצוג מגדרי בקרב חברי הוועדה?

מירב בן ארי: לדעתי זה בהלימה לחוק היום.

מוסי רז: רק עכשיו קיבלנו ועדה של שבעה אנשים וכולם גברים.

ניב יערי: ככלל אנחנו חושבים שזה לא נכון להפעיל את זה כקביעה סטטוטורית במקרה של ועדה מסוימת.

ניב יערי: יש ועדות שונות בהן אנחנו אומרים שהמקצועיות אמורה להיות פר מקרה.

ניב יערי: אם הנציגים הכי רלוונטיים, יש אנשים שיושבים על הכיסא הספציפי והם מטפלים במשפחות נעדרים, לא נראה שזה יהיה נכון להגביל.

נירה שפק: אם בעלי התפקידים שיושבים על הכיסא שצריך להיות, במקרה כולן נשים או כולם גברים – ייצוג מגדרי זה גם גברים וגם נשים – אם כולן עובדות סוציאליות, סליחה שאני נותנת את הדוגמה הזאת כי שם יש הרבה נשים, אז מה?

נירה שפק: הייצוג המגדרי הוא דו-כיווני.

מופיד מרעי: אפשר לכתוב בחוק עובד או עובדת?

ניב יערי: בדרך כלל כותבים עובד.

מירב בן ארי: מוסי, זה יסתדר.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אנחנו מוכנים לבדוק את ההערה הזאת.

מירב בן ארי: אני הצעתי שאתם תבחנו לקראת קריאה שנייה ושלישית אפשרות להכניס סעיף שמאפשר שוויון מגדרי בתוך חברי הוועדה.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אנחנו מוכנים גם לבדוק אם יש צורך בסעיף כזה.

מוסי רז: אני לא דיברתי על שוויון אלא על ייצוג.

מירב בן ארי: ייצוג הולם.

מירב בן ארי: תשאירו את זה לקריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: חבל שנתעכב.

מירב בן ארי: קיבלנו את ההערה של חבר הכנסת מוסי רז.

ניב יערי: אתם רוצים להוסיף את זה עכשיו?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אנחנו מציעים לכם לבחון.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אנחנו נבחן את זה.

מוסי רז: לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מופיד מרעי: מתי הוועדה מוקמת?

מירב בן ארי: עוד לא הגענו לזה.

עידו בן יצחק: כאן כתוב שהיא מוקמת בתוך חודש, אם כי סעיף התחילה הוא קצת יותר מאוחר.

שלהבת אינשטיין אלפסי: תוך חודש ממועד הכניסה.

שלהבת אינשטיין אלפסי: בסוף יש לזה סעיף.

עידו בן יצחק: הוועדה תתכנס בעניינם של בני משפחות נעדרים בהתאם לפניית מנהל התוכנית בתוך 45 ימים מפנייתו לוועדה.

נירה שפק: זה לא הסעיף שהוועדה נכנסת לתוקף אלא מהרגע שמנהל התוכנית או מנהלת התוכנית מחליה לכנס את הוועדה, יש 45 ימים לכנס אותה.

עידו בן יצחק: הוועדה תגבש נהלים בין-משרדיים להסדרי עבודה קבועים ביחס לבני משפחות נעדרים ובכלל זה הסדרת ענייני רכושו של הנעדר ושל בני משפחתו והסדרת קבלת תמיכה רגשית לבני משפחת הנעדר.

עידו בן יצחק: סדרי דיוני הוועדה

עידו בן יצחק: השר רשאי לקבוע הוראות נוספות לעניין סדרי עבודת הוועדה.

עידו בן יצחק: משטרת ישראל תודיע על אדם כנעדר לפי חוק זה, לכל הגורמים המפורטים בסעיף זה, וזאת מבלי לגרוע מנוהל אגף החקירות והמודיעין במשטרת ישראל בעניין טיפול בנעדרים ואלמונים: כאן יש הערה למשרד לביטחון פנים.

עידו בן יצחק: אני אמשיך לקרוא את הסעיף ואחר כך נחזור לזה.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: תקרא עד סוף פסקה (ג) ואז נשמע הערות.

עידו בן יצחק: יושב ראש הוועדה שהוא נציג משרד הרווחה והביטחון החברתי או מי מטעמו.

עידו בן יצחק: נציג שיקבע לעניין זה האפוטרופוס הכללי.

עידו בן יצחק: אותר נעדר, תודיע על כך משטרת ישראל באופן מיידי לגורמים המנויים בסעיף קטן (א).

מירב בן ארי: הערות של המשרד לביטחון פנים.

גיל דיין: ייעוץ משפטי, המשרד לביטחון פנים.

גיל דיין: אנחנו רואים בחוק הזה חוק חשוב ואנחנו מאוד רתומים.

גיל דיין: היינו בקשר עם המציעים ועם משרדים אחרים כדי לסייע.

גיל דיין: אני אומר כאן כמה דברים ואני גם ארצה שנציגי המשטרה שנמצאים כאן – יש להם את העין המקצועית – יוכלו קצת לפרט.

גיל דיין: בלי קשר לחוק הזה המשטרה מכינה נוהל כדי להעביר את המידע הרלוונטי על נעדרים לביטוח לאומי.

גיל דיין: לכן יש כאן עניין עם כפל הדיווח, אם אפשר לומר את זה כך.

גיל דיין: הדברים שמטרידים אותנו ואנחנו רוצים שהחוק ינוסח בצורה שמיטיבה את ההגנה עליהם: ראשית, פרטי החקירה.

גיל דיין: אנחנו מעוניינים שלמשטרה יהיה איזשהו שיקול דעת במידה שהעברת המידע על הנעדר עשויה לפגוע בחקירה ואנחנו רוצים להימנע מפגיעה כזאת.

גיל דיין: שנית, צריך לשים לב שאין כאן איזשהו פתח של ניצול לרעה, שחס וחלילה לא יהיה אדם שביד אחת הוא אחראי להיעלמות של אותו אחד שמדווח עליו כנעדר וביד השנייה הוא מנסה להשתמש בוועדה כדי לקבל את הזכאויות.

גיל דיין: שלישית, ואני מניח שבנקודה זו נשמע גם את משרד המשפטים, צריך להבטיח את העניינים של הגנת הפרטיות.

גיל דיין: העברנו למציעה ולשאר המשרדים כמה הצעות.

גיל דיין: לא כולן התקבלו.

גיל דיין: אנחנו כן חושבים שראוי להעלות אותן ובמידת הצורך, אם צריך, נטייב אותן לפני קריאה שנייה ושלישית.

גיל דיין: אלה דברים שאנחנו כן נרצה להעלות ואני אשמח אם נציג הייעוץ המשפטי של המשטרה יבהיר היכן זה פוגש את המשטרה בעבודה השוטפת ואיך הוא היה רוצה לראות את זה.

שחר אורון: בוקר טוב.

שחר אורון: הייעוץ המשפטי, משטרת ישראל.

שחר אורון: אני לא אחזור על שלושת הנושאים שאנחנו חושבים שסעיף 5 מעלה והבעיות נימנו כרגע.

שחר אורון: אנחנו חושבים שהדרך בה אנחנו מעבירים את המידע באופן שוטף, בהליך שאנחנו עכשיו מסדירים מול הביטוח הלאומי, בו יגישו לנו בקשה לפי חוק הגנת הפרטיות לקבלת המידע, מהמאגר המשטרתי למאגר שלהם, של רשימת הנעדרים, היא הדרך הנכונה להעביר אותו לוועדה ולמנוע זליגה של מידע שלא לצורך למקומות אחרים כדי שנוכל לשלוט על ההגנה על הפרטיות, הגנה על החקירה ומניעת ניצול לרעה כתוצאה מכך.

שחר אורון: אם אנחנו רואים את ההגדרה של הנעדר שמופיעה כאן בחוק ואין כל ראיה כי הוא איננו בחיים, אנחנו חושבים שאין צורך להעביר לאפוטרופוס הכללי מידע כזה.

שחר אורון: ברור לנו שכחוק סוציאלי שנועד להגן ולעזור למשפחות, המידע הזה הוא חשוב אבל אנחנו חושבים שברגע שהוא נמצא אצל הביטוח הלאומי שיש לו נציג בוועדה, הוא יוכל להעביר את המידע הזה.

שחר אורון: כמובן ככל שיש צורך מסוים פרטני לגבי תיק זה או אחר – תמיד אפשר לפנות אלינו ולקבל את ההרחבה של זה.

שחר אורון: כמו שאמר כאן גיל אפשר יהיה לדון, לשנות ולהתאים את הסעיף הזה בהתאם למה שאנחנו רואים.

מירב בן ארי: מה ההמלצה שלך בסעיף הזה, שמה יהיה?

מירב בן ארי: להוריד את סעיף 5(א)(3)?

שחר אורון: אנחנו חושבים שצריך להוריד.

שחר אורון: אנחנו חושבים שההליך צריך להיות כזה שהמידע יועבר לוועדה על ידי הביטוח הלאומי.

מירב בן ארי: ליושב ראש הוועדה.

שחר אורון: ליושב ראש הוועדה על ידי הביטוח הלאומי על ידי הביטוח הלאומי ולא ישירות מאיתנו וכך נוכל לשלוט על המידע.

מירב בן ארי: איפה ההתחייבות שלכם להודיע?

מירב בן ארי: אם אני אלך איתך, היכן ההתחייבות שלכם להודיע לנציג של ביטוח לאומי?

מירב בן ארי: אתם כבר היום עושים את זה.

קריאה: לא.

קריאה: בתהליך לעשות את זה.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אני רוצה לציין שמבחינתנו יש קושי עם הדבר הזה כי אנחנו לא רואים את המשרד כמי שצריך להעביר מידע על נעדרים לגופים אחרים.

שלהבת אינשטיין אלפסי: זה לא מידע שאני כמשרד רווחה צריכה ליידע את האפוטרופוס על זה שאדם נעדר.

מירב בן ארי: לא, אבל אם המשטרה עובדת היום על איזשהו נוהל שהיא מעדכנת את ביטוח לאומי, מה הבעיה שנציג של ביטוח לאומי ידבר עם נציג של משרד הרווחה?

שלהבת אינשטיין אלפסי: צריך לראות מה עמדת הביטוח הלאומי בנושא הזה.

שלהבת אינשטיין אלפסי: זה לא משהו שאני יכולה להשיב עליו עכשיו.

נירה שפק: אני קיימתי דיון על זה עם משרד המשפטים.

נירה שפק: אנחנו כבר בסאגה.

נירה שפק: הנושא הזה עבר כמה פעמים את המשטרה.

נירה שפק: אני אומר את מה שאמרתי כמה פעמים וגם בדיון הזה.

מירב בן ארי: אין להם הסכמה.

נירה שפק: אני אסביר.

נירה שפק: עמדת המשרד לביטחון פנים קיבלה אבל המשטרה כגוף מקצועי מתעקשת על הנושא הזה.

נירה שפק: בדיון המקדים אני אמרתי שבסוף כאשר משטרת ישראל באה להעיר את ההערות לחוק הזה, היא באה לומר אם אחד הדברים שאנחנו מעלים כאן פוגע לה בעבודת המשטרה.

נירה שפק: הכנסנו כאן סעיף שלא ייעשה שום דבר שייגרע מנוהל אגף החקירות והמודיעין במשטרת ישראל.

נירה שפק: מה שהם מבקשים זה בעצם להעביר את האחריות שלהם למישהו אחר.

נירה שפק: ראשית הצירים להעברת המידע, הגוף המוסמך במדינת ישראל להעביר מידע על מי נעדר או מי לא נעדר, או מצאו אותו או חס וחלילה מת, זאת משטרת ישראל.

נירה שפק: הם אומרים שמכיוון שביטוח לאומי צריך לשלם תשלומים, הם מדווחים לביטוח לאומי והוא ידווח לכם.

נירה שפק: יש לי שתי בעיות עם הדברים האלה.

נירה שפק: פעם אחת, ביטוח לאומי הוא לא ראשית הצירים.

נירה שפק: תכף אני אתן גם דוגמה שנתתי למה בעיניי זה לא נכון.

נירה שפק: הם בדעת מיעוט מול כל המשרדים.

נירה שפק: כל שאר המשרדים, למעט משטרת ישראל, אומרים שזה צריך להיות במשטרת ישראל וזה הגיוני.

נירה שפק: פעם שנייה, יש להם נציג כאן.

נירה שפק: המשרד לביטחון פנים אמר שהנציג הקבוע שלו יהיה משטרתי ישראל.

נירה שפק: לא ציינו את זה כי מחר יבוא מישהו אחר ויחליט אחרת.

נירה שפק: עכשיו אני אומר למה אני מקבילה את זה.

נירה שפק: אני כדירקטורית בתפקידים קודמים שלי, כשאת מאשרת תוכניות, למשל תקציב של גוף בו את דירקטורית, מגיע רואה החשבון או הגוף המבקר ואומר שהוא אומר שיש מינהל תקין על בסיס הנתונים שניתנו.

נירה שפק: הנתונים הם לא שלי אלא הם של מי שהגיש לי אותם ולכן יש כאן בעיה.

נירה שפק: ביטוח לאומי לא יכול להגיד שהנתונים הם שלו והוא ראשית הצירים,.

נירה שפק: ראשית הצירים זאת משטרת ישראל.

נירה שפק: הם אמרו לי שאולי יודיעו לאחד ולא לשניים, ואז אני אומרת להם שבעידן של דיגיטל, כשאתה קובע לוח תפוצה ושולח, זה לא משנה אם זה אחד או שניים.

נירה שפק: כל העבודה הזאת שעשינו באה כדי לעשות הסדרה למה שמשטרת ישראל אומרת.

נירה שפק: בוועדה לא עולים נושאים ספציפיים.

נירה שפק: הגוף במשרד הרווחה מטפל בשמות, באברהם, בדוד, במשפחות.

נירה שפק: אם אותו גוף במשרד הרווחה רואה שיש כאן איזו לקונה או משהו שלא טוב בהסדרה בין המשרדים, יביאו את זה.

נירה שפק: יכולים לומר שעולה נושא כתוצאה תיק מסוים, יכול לבוא נציג משטרת ישראל ולומר שמפאת החקירה הוא אומר אכן נכון או לא נכון, הוא לא חייב להגיד את השם, אבל את הנתונים הוא צריך להעביר.

נירה שפק: עשינו כאן הגנות ושינינו את החוק בשישה סעיפים כדי לאפשר את זה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

מירב בן ארי: משטרת ישראל, איפה הבעיה להעביר את הנתונים?

נירה שפק: שכחתי לומר שהנוהל לא קיים.

נירה שפק: אמרו לי הנוהל קיים אבל כשהלכתי ובדקתי, הוא לא קיים.

מירב בן ארי: נציג המשטרה אמר שהם בדרך לשם.

מירב בן ארי: הוא לא אמר שיש את הנוהל.

שחר אורון: נכון.

מירב בן ארי: זה היה מאוד מדויק.

מירב בן ארי: יש לי שאלה.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיע לאיזושהי פשרה בסעיף הזה.

מירב בן ארי: בהנחה שנוריד את (3), למה שלא תהי האפשרות להודיע בגלל הוועדה החדשה?

מירב בן ארי: הרי בסוף יש כאן שחקן חדש שנכנס למגרש וזו הוועדה שהמחוקק רוצה לקדם אותה, רוצה להביא אותה, רוצה לתת לה את הכלים.

מירב בן ארי: למה אתם כמשטרה, בגלל השחקן החדש שנכנס למגרש, למה שלא תעשו ערוץ אחד ליושב ראש הוועדה, שהוא חדש לגמרי או מישהו שעכשיו נכנס לאירוע, תפתחו איתו את הציר הזה וכמובן אותו נציג של ביטוח לאומי ואתה אומר שאתם כבר שם.

מירב בן ארי: אתה אומר שאתם בדרך.

מירב בן ארי: האפוטרופוס הכללי, אני מבינה ואין לי בעיה להוריד את הסעיף הזה.

מירב בן ארי: זה לא נראה לי דרמתי.

מירב בן ארי: מה שדרמתי למציעים, לחברי הכנסת, זה אותו נציג חדש שלגמרי חייב לקבל את העדכון מכם.

מירב בן ארי: אם תסכימו להתפשר בזה, לדעתי המציעים יורידו את האפוטרופוס ונלך על שני הצירים האלה.

נירה שפק: צריך לשאול את האפוטרופוס למה זה היה חשוב להם.

מירב בן ארי: קודם כל אני שואלת את המחוקק.

מירב בן ארי: אחרי זה אני אשאל אותם.

מירב בן ארי: בינתיים זה הסדר ואנחנו עדיין מחליטים.

מירב בן ארי: השאלה אם לחברי הכנסת ולכם זה נראה הגיוני ששני הצירים האלה יהיו במקביל.

מירב בן ארי: אני חושבת שנירה הדגישה כאן מאוד יפה וגם אתם שאנחנו לא נפגע בעבודה שלכם.

אריאל גד סעד: אני ראש חוליית נעדרים במשטרה ואני מברך על הצעת החוק הזאת כי אנחנו האוזן הקשבת של כל משפחה ומשפחה ואנחנו אלה שנותנים לה את התמיכה הרגשית עד כמה שאפשר.

אריאל גד סעד: כמו שהציגו כאן החברים שלי, מבחינתנו אנחנו רוצים להעביר את המידע הזה ואנחנו פועלים להעביר אותו לביטוח לאומי כדי שלא יהיה ניצול לרעה של מקרים כאלה.

אריאל גד סעד: זאת אומרת, יש מקרים שאנשים נפטרים והמשפחה לא מודיעה וממשיכה לקבל בגינם קצבאות ולכן אנחנו פועלים.

אריאל גד סעד: אנחנו מנסים לקדם איזשהו הליך מול משרד הפנים כי יש להם סטטוס האומר אם הבן אדם פעיל או לא פעיל, חי או מת וחשבנו שנכון גם להכניס איזשהו סטטוס של נעדר.

אריאל גד סעד: כל מקרה של נעדר הוא אחר.

אריאל גד סעד: יש מקרים שהם לגמרי פליליים, יש כאלה שהם סמי פליליים ויש מקרים שאנחנו חוששים שיעשו ניצול לרעה של החוק הזה או של ההודעה על נעדר לא רק בהיבט הכלכלי.

אריאל גד סעד: במקרה האחרון שקרה עכשיו נמצאה גופה אבל תארו לעצמכם שלא הייתה נמצאת גופה ואותו בן זוג היה יכול לבוא אחרי 60 ימים, אחרי שהמשטרה לא מצאה גופה והיא כבר לא תוכל להאשים אותו ברצח או בהריגה, הוא יבוא לוועדה ויבקש את הסעד לו הוא זכאי.

אריאל גד סעד: אנחנו חושבים שיש כאן מקום שנציג המשטרה יהיה בוועדה או שתהיה בוועדה הזאת איזושהי אפשרות להזהיר את הוועדה מפני מקרים של ניצול לרעה.

נירה שפק: אם זה כך, אז עוד יותר.

נירה שפק: זה רק מחזק.

מירב בן ארי: עוד יותר מצדיק את הסיבה עם הערוץ הזה.

נירה שפק: בדיוק.

נירה שפק: אתה רק חיזקת לי למה גם האפוטרופוס צריך להיות בפנים כי הוא זה שמקבל.

מירב בן ארי: בואי נסיים עם המשטרה ונשמע את הדברים כדי שנוכל להתקדם.

מירב בן ארי: יש דברים שאני מבינה אבל בעניין הזה של הודעה על נעדר, אתה רק מודיע?

אריאל גד סעד: כן.

אריאל גד סעד: למשל נעדר בין כנופיות במקרה שיש סכסוך בין כנופיות והעלימו בן אדם, המשטרה מקימה איזשהו צח"מ מיוחד ואנחנו לא רוצים שעבריינים אחרים ידעו שאנחנו יודעים שהוא נעדר כי זה שאנחנו יודעים הוא נעדר, זה מודיעיני.

אריאל גד סעד: אף אחד מהמשפחה לא התלונן.

מירב בן ארי: אבל כתוב כאן.

מירב בן ארי: "מבלי לגרוע".

נירה שפק: בדיוק.

נירה שפק: את זה הוספנו בעקבות בקשה שלכם.

עידו בן יצחק: זה לא מספיק חזק.

עידו בן יצחק: אנחנו כותבים כאן מתן זכויות בחקיקה ונהלים הם מאוד גמישים ויכולים להשתנות.

עידו בן יצחק: אני חושב שהייתה הצעה של המשרד לביטחון פנים ואני חושב שכן נכון יהיה להוסיף את התיבה האומרת באופן שלא יפגע בצורכי החקירה.

עידו בן יצחק: אני חושב שזה נותן מענה לסיטואציות מהן חוששים.

נירה שפק: אין לנו בעיה.

מירב בן ארי: גם "מבלי לגרוע" וגם "באופן שלא יפגע בצורכי החקירה"?

מירב בן ארי: אין לי בעיה להוסיף את זה.

נירה שפק: גם לי אין בעיה להוסיף את זה.

נירה שפק: אנחנו לא רוצים לפגוע בחקירות.

נירה שפק: זה ברור.

עידו בן יצחק: בכל מקרה אנחנו נמשיך ונלבן את כל סוגיית מסירת המידע לקראת הקריאה השנייה והשלישית עם טענות של פרטיות שאני רוצה לוודא שאנחנו על קרקע מוצקה.

מירב בן ארי: אני חושבת שההערה של עידו יחד עם ההערה שלכם, אפשר להגיע לנוסח שלא יפגע בחקירה, בטח במקרה כמו בשני המקרים שציינת עכשיו.

מירב בן ארי: עכשיו לגבי האפוטרופוס.

נירה שפק: לפני האפוטרופוס הכללי, אני רוצה לומר שבדיונים שקיימנו הצעת החוק המקורית הייתה להעביר לכל חברי הוועדה.

נירה שפק: כשאני ישבתי עם כל משרד ומשרד, שאלתי מה הערך המוסף והגענו לאפוטרופוס מכיוון שיש ערך מוסף.

גיל דיין: הערה קטנה שרציתי לומר קודם.

גיל דיין: אני מודה לכם על הוספת "צורכי החקירה" כי זה חשוב.

גיל דיין: במסגרת הליבון לפני קריאה שנייה ושלישית, אנחנו מציעים שאנחנו נדון בזה ביחד עם משרד הרווחה ועם חברת הכנסת המציעה כדי לטייב את ההגדרה של נעדר לעניין חוק זה.

מירב בן ארי: זה בהגדרות.

גיל דיין: בהקשר נעדר לעניין חוק זה, אנחנו מציעים לדייק את ההגדרה כדי לנסות למנוע מצבים שזה נופל.

גיל דיין: אני אומר את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: אין בעיה.

ניב יערי: לעניין האפוטרופוס הכללי.

ניב יערי: קודם כל, בשורה התחתונה אין לנו התנגדות שיורידו אותנו מרשימת מקבלי המידע הזה.

ניב יערי: כדי שהתמונה תעמוד באופן מלא בפני הוועדה חשוב לי לומר שחוק האפוטרופוס הכללי כבר היום מחייב שעובד ציבור שנודע לו על נכס שהוא עזוב – אדם שנעלם ויש לו נכסים שהם עזובים – יש סיטואציה שבה גורמי המדינה, כולל המשטרה, צריכים להודיע לאפוטרופוס הכללי על כך שזה המצב.

ניב יערי: לחייב את זה כחלק מהחוק, במקרה הספציפי הזה זה שם את זה באיזה הקשר אחר שהוא מהעין של הנעדר ולא של הנכס.

מירב בן ארי: זה לא דרמתי.

ניב יערי: זה לא דרמתי.

ניב יערי: אין לי בעיה שנסתפק בהסדר הקיים.

מירב בן ארי: שנותן את המחויבות לאפוטרופוס הכללי.

ניב יערי: אבל ברמה הנורמטיבית נראה לי שכמובן אפשר לסמוך על העובדים המאוד מסורים של האפוטרופוס הכללי שכל מידע שיגיע אליהם לא יזלוג.

נירה שפק: כמו שקורה כל הזמן בשגרה.

ניב יערי: בדיוק.

נירה שפק: הם הרי מקבלים את זה כל הזמן ממשטרת ישראל.

ניב יערי: כל הזמן הם מתעסקים בגורמים מאוד רגישים.

מירב בן ארי: אנחנו חייבים להתקדם.

מירב בן ארי: יש לי עוד דיון בשעה 10:30 שאני חייבת לקיים אותו.

עידו בן יצחק: תוכנית הסיוע במשרד הרווחה והביטחון החברתי תוקם תוכנית סיוע לליווי בני משפחות נעדרים כהגדרתם בחוק זה.

עידו בן יצחק: תוכנית הסיוע תכלול תמיכה רגשית וסיוע במיצוי זכויות בני משפחות הנעדרים.

מירב בן ארי: משרד הרווחה, יש לכם הערות?

שלהבת אינשטיין אלפסי: לא.

עידו בן יצחק: משך הסיוע וחישוב תקופת הזכאות סיוע כאמור בסעיף 6 יחל בתוך 5 שנים.

עידו בן יצחק: מדובר על 5 או על 7 שנים?

נירה שפק: 5 או 7.

נירה שפק: אנחנו סיכמנו אתמול בערב על 7 שנים.

מירב בן ארי: תקריא.

מירב בן ארי: נסיים את הקראת החוק ונדבר.

עידו בן יצחק: לכל היותר מיום הכרזת המשטרה על היעדרו של בן המשפחה ובהתאם לפניית בני המשפחה לתוכנית הסיוע.

עידו בן יצחק: מתן הסיוע יהיה לתקופה שלא תעלה על 4 שנים.

עידו בן יצחק: על אף האמור רשאי השר לקבוע נהלים לעניין הרחבת תקופת הזכאות והסיוע בשנה נוספת.

נירה שפק: אני רוצה שיירשם 7 שנים.

נירה שפק: אם נצטרך להוריד את התקופה ל-5 שנים כי משרד הרווחה ביקש לבדוק משהו עם האוצר, נתקן את זה לפני קריאה שנייה ושלישית כי בסיכום אתמול בערב ברמת השר דובר על 7 שנים.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אתמול דיברנו על כך שנבדוק להעלות את התקופה ל-7.

שלהבת אינשטיין אלפסי: השאלה אם אפשר להשאיר את זה על 5 שנים.

נירה שפק: לי זה שקוף אם יהיה 5 או 7.

נירה שפק: אני מעדיפה שיהיה כתוב 7.

נירה שפק: אם זה לא קריטי לכם, אני מעדיפה שיהיה כתוב 7 שנים.

שלהבת אינשטיין אלפסי: אנחנו צריכים לבדוק עוד משהו.

נירה שפק: אין לי בעיה.

נירה שפק: אפשר להשאיר את זה ונבדוק.

מירב בן ארי: כרגע משאירים 5 שנים.

נירה שפק: ומחכים לתשובת שלהבת לגבי 7 שנים.

עידו בן יצחק: נכסי הנעדר בן משפחה של נעדר יהא רשאי להגיש בקשה לבית המשפט לקבלת צו לניהול נכסי הנעדר בהתאם לסעיף 8 לחוק האפוטרופוס הכללי, התשל"ח-1978.

עידו בן יצחק: הוגשה בקשה כאמור, ככלל יסכים האפוטרופוס הכללי אלא אם כן קיימים טעמים חריגים ובלבד שיירשמו בכתב ובלבד שהוכח שהבקשה מנוגדת לזכויות הנעדר.

ניב יערי: שוחחנו עם חברת הכנסת שפק.

ניב יערי: אני אתאר קודם כל מה אומר הסעיף הזה ואחר כך את ההצעה שלנו ולמה אנחנו חושבים שהיא טובה יותר לצורכי החוק.

ניב יערי: אני מקווה שחברת הכנסת שפק מסכימה לכך וכמובן הוועדה.

ניב יערי: כרגע הסעיף כמו שהוא מנוסח עכשיו מתייחס לכלי מאוד ספציפי שקיים בארסנל של האפוטרופוס הכללי שהוא ניהול בנאמנות של הנכס.

ניב יערי: זה מצב שלעתים יכול להיות הגדלת נטל על משפחת נעדרים בסיטואציה הקשה עליה אנחנו מדברים כי ברירת המחדל או ככלל האפוטרופוס הכללי הוא המומחה לניהול של נכסים עזובים, הוא יודע להגיד האם הנכסים צריכים להיות כרגע מוקפאים או לפעול לשחרר אותם לצורך שכר הלימוד של הילד או כל דבר מהסוג הזה.

ניב יערי: בסיטואציה הרגישה הזאת של משפחת נעדר שנמצאת בסערת הרוחות הזאת, לתת אמירה שבת הזוג או הבן או מישהו אחר הוא עכשיו מגיש בקשה והוא יהיה כמעט אוטומטית מנהל הנאמנות הזאת – זה שם אותנו בסיטואציה מאוד מורכבת.

ניב יערי: אנחנו צריכים להכריע האם הוא הנציג האמיתי ויכול להיות הנאמן, האם אין סכסוכים בין קרובי משפחה בסיטואציה הזאת.

ניב יערי: זה משהו שאנחנו חשבנו שלא יהיה נכון בדבר חקיקה עכשיו לומר שמעכשיו זאת תהיה ברירת המחדל איתה מתחילים.

ניב יערי: לכן ההצעה שלנו היא להתחבר לקונספט של הצעת החוק באופן כללי, מציאת סעדים ועזרה למשפחות שנמצאות במצב הקשה הזה.

ניב יערי: ברשותכם, אני אתן נוסח של הצעה שאומרת: הפעלה של כל הסמכויות שקיימות לאפוטרופוס הכללי לפי העניין הנדרש.

נירה שפק: אני רק רוצה לומר שקראתי וזה אפילו מחזק.

נירה שפק: התלבטתי לגבי ה-30 ימים אבל זה אומר לא למרוח את זה אלא לקצוב את התקופה בזמן.

נירה שפק: מבחינתי את הסעיף הזה אפשר להקריא כי הוא מקובל עלי.

ניב יערי: "פעלה הוועדה בהתאם לנהליה והמליצה לאפוטרופוס הכללי להפעיל סמכות מסמכויותיו שהוועדה סברה שיש בו כדי לסייע למשפחת נעדר, יבחן האפוטרופוס הכללי את הבקשה ויגיש לוועדה מענה בכתב להמלצה כאמור".

ניב יערי: את רוצה שנכניס את ה-30 ימים?

ניב יערי: אנחנו אמרנו שאנחנו מוכנים כך או כך.

נירה שפק: אני מקבלת גם בלי.

נירה שפק: אני התלבטתי כאן כי אמרתי שאם הוועדה תחליט תוך 14 ימים או תוך 30 ימים או תוך 60 ימים, זה תלוי בגוף, אני פחות רוצה לקבע את זה בזמן שהוא לא יהיה רלוונטי כי לא התכוונו לכל האחרים והגענו לסיכום שאפשר.

ניב יערי: בהצעה הראשונית אנחנו אמרנו שאנחנו מוכנים לקחת על עצמנו שתהיה לנו הגבלה של 30 ימים להתכנס לזה, אבל המציאות מורכבת.

נירה שפק: אחרי שהסברתם לי ש-30 ימים זה ממש קצר, אני מתאהבת ב-30.

נירה שפק: תכניסו את ה-30.

ניב יערי: "כאמור, תוך 30 ימים".

ניב יערי: אלה המילים המסיימות את הסעיף.

נירה שפק: זה סעיף 8 במקום הסעיף הקיים.

ניב יערי: אולי נבהיר לפרוטוקול שייתכנו מקרים בהם יהיה מענה ביניים, שתוך 30 ימים נגיד שמדובר בפנייה מורכבת.

ניב יערי: ברור שאי אפשר יהיה לסיים את כל הדברים תוך 30 ימים.

נירה שפק: ידעתי שתיבהלו.

ניב יערי: בסוף הצלחנו להיבהל מעצמנו.

עידו בן יצחק: ביצוע ותקנות השר ממונה על חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

עידו בן יצחק: תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו והוא יחול על בני משפחה של נעדר שתנאי סעיף 7 חלים עליהם ביום כניסתו של החוק לתוקף.

נירה שפק: על הסעיף הזה היו הרבה דיונים ובעיניי הוא מאוד חשוב.

נירה שפק: שנה מיום פרסומו, כי באמת הקמנו כאן גוף שצריך להיות מוכשר, ממוסד ולמנות אנשים.

נירה שפק: היה חשוב לי בסעיף 10 שזה לא יתחיל רק למשפחות מעכשיו אלא יחול לפי ההגדרות של סעיף 7 והייתה הסכמה בין הגופים הרלוונטיים.

נירה שפק: לכן מבחינתי סעיף 10 הנוסף הוא טוב.

מירב בן ארי: האם יש עוד הערות של משרדי הממשלה?

מירב בן ארי: משטרתי ישראל?

אריאל גד סעד: אני רק רוצה לספר שיש הרבה נעדרים שהם נעדרים מרצון.

אריאל גד סעד: כלומר, יש מקרים שבן אדם לוקח את הכסף שיש לו בבנק, משאיר כאן נכסים אחרים וקונה כרטיס טיסה לכיוון אחד ולא רוצה ליצור קשר עם אף אחד.

אריאל גד סעד: אנחנו לא תמיד מצליחים לאתר אותו.

אריאל גד סעד: צריך שהוועדה תדע שיש מקרים כאלה שצריך להבין בדיוק מה הרקע ומה הנסיבות ואולי שווה שהוועדה תתייעץ איתנו במקרים שלא ברור מה הנסיבות של ההיעדרות.

נירה שפק: אתם בוועדה.

עידו בן יצחק: זה משהו שהוא במסגרת הנהלים של הוועדה.

מירב בן ארי: מייק, מנהל יחידת הכלבנים, גוש עציון, מסייע רבות באיתור נעדרים.

מירב בן ארי: ביקשת את זכות הדיבור, בבקשה.

מייק בן יעקב: תודה רבה.

מייק בן יעקב: הבסיס של יחידת הכלבנים הוא בכפר תפוח בשומרון.

מייק בן יעקב: כמי שעסק ביותר מ-1,000 תיקים של נעדרים וחיפש אותם בפועל בשטח, אני רוצה לומר יישר כוח על הצעת החוק החשובה.

מייק בן יעקב: בעיקרו זה חוק פנטסטי שבא להסדיר את נושא הנעדרים מבחינת מצוקת המשפחה והרווחה.

מייק בן יעקב: התמיכה הנרחבת ממגוון הקשת הפוליטית זה דבר מבורך מאוד.

מייק בן יעקב: הצעת החוק אומרת: "חוק זה, מטרתו להקים ועדה שתסייע לבני משפחת נעדר ותסדיר שיתוף פעולה מובנה בין כל משרדי הממשלה הרלוונטיים ביחס לטיפול באיתור נעדרים ובזכויות בני המשפחות של הנעדרים".

מייק בן יעקב: כלומר, יש שני צדדים של המטבע.

נירה שפק: אתה מקריא נוסח ישן ולא רלוונטי.

מייק בן יעקב: גם הנוסח הקיים מתייחס לנושא של איתור הנעדרים ולרווחה של המשפחה והמצוקה שלה.

מייק בן יעקב: זה חשוב.

מייק בן יעקב: החוק חייב להתייחס או צריך להיות איזשהו נספח שמתייחס ואומר איך הממשק הזה אמור לפעול בשלבים הראשונים של ההיעדרות, בשעות הראשונות, בשלבים החקירתיים הראשונים.

מייק בן יעקב: אם החוק יתייחס גם לזה או יהיה איזשהו נספח או יהיה חוק אחר, חלק גדול מהחוק הזה יתייתר.

מייק בן יעקב: אם נעשה את הפעולות הנכונות הנדרשות בהתחלה, לא נצטרך לחפש גופה אחרי 5 ימים או אחרי 60 ימים ולדאוג למעמד משפחת הנעדר לאחר זמן.

מייק בן יעקב: נדמה לי שזה החלק הבוער יותר.

מייק בן יעקב: כולנו עדים למקרה שראינו בחדשות במשך כל השבוע והמשטרה פעלה למופת.

מייק בן יעקב: השקיעו את כל המשאבים האפשריים.

מייק בן יעקב: הייתי במשך שבוע שם בשטח וראיתי את הפעולות של המשטרה וגם את החבר'ה שלנו מיחידת הכלבנים וארגונים אחרים ואת שיתוף הפעולה.

מייק בן יעקב: אני אומר לכם כאן, בלי חלילה לפגוע במשטרת ישראל כי היא עושה עבודת קודש, שאם היינו משקיעים רבע מהמשאבים האלה במקרים אחרים, הרבה מקרים – ולא זה הזמן להאריך בזה – היה אפשר להגיע לנעדרים בחיים ובוודאי חלקם לא בחיים אבל לפחות היינו מוצאים אותם.

מייק בן יעקב: אני רוצה לסיים בציטוט המלצות שניתנו בישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה ביום שלישי, י"ח באדר א', 18 בפברואר 2014.

מייק בן יעקב: אני אומר לכם שאם היינו מצליחים להסדיר גם את הנושא הזה של השלב הראשוני של ההיעדרות כפי שהוועדה המכובדת הזו הציעה, אולי מקרים כמו המקרה הנוכחי של משה קליינרמן, נער חרדי בן 16 וחצי שנעדר 79 ימים, נדמה לי שאם היינו משקיעים חלק מהמשאבים האלה, היו מגיעים לתוצאות יותר טובות.

מייק בן יעקב: הוא עדיין נעדר.

מירב בן ארי: תודה.

מייק בן יעקב: אני רוצה לצטט.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אדוני, נתתי לך את הזמן ודיברת.

מירב בן ארי: אני מתנצלת אבל אנחנו חייבים להמשיך הלאה.

מייק בן יעקב: לפחות אני מפניה את חברי הוועדה לאותן המלצות שמבקשות לשתף את יחידת הכלבנים וארגונים אחרים באופן יותר מלא בשלבים ראשונים של החקירות.

מירב בן ארי: תודה רבה לך.

מירב בן ארי: גם שמעתי אותך ברדיו.

מירב בן ארי: תודה רבה על כל הפעילות שאתה עושה למען איתור נעדרים.

מירב בן ארי: יישר כוח לך על כל מה שאתה עושה.

מירב בן ארי: אנחנו נקיים שתי הצבעות כאשר אחת היא על המיזוג של שלושת ההצעות להצעת חוק אחת והשנייה היא על הנוסח.

מירב בן ארי: לפני שאני עוברת להצבעה – רק אני יכולה להצביע אבל אתם תעודדו וגם זה נחמד – אני רוצה לומר שני דברים.

מירב בן ארי: אני רוצה לשלוח מכאן, מהוועדה, תנחומים למשפחה של ספיר נחום שלצערנו אחרי 12 ימים נמצאה הגופה שלה ליד איבטין.

מירב בן ארי: הימים האלה שהמשפחה עברה ועברו החברים, במשך 12 ימים, הם ימים מטלטלים וקשים ולצערי זה נגמר בצורה טרגית.

מירב בן ארי: אני מאוד מקווה שהרוצח שלה יעמוד לדין וישלם את המחיר ומצדי שייקבר בכלא לכל החיים.

מירב בן ארי: הרצח המזעזע הזה טלטל אותנו ומכאן אני מוסרת לסוזי, אימא שלה, ולכל המשפחה שלה תנחומים.

מירב בן ארי: אני גם רוצה להודות למשטרת ישראל וללוחמי מג"ב על הפעילות האמיצה כדי למצוא את ספיר.

מירב בן ארי: אני מניחה שהייתם מעדיפים למצוא אותה בחיים אבל עדיין הייתה כאן עבודה קשה וחשובה.

מירב בן ארי: בשם הוועדה אני רוצה למסור תודה למשטרה.

מירב בן ארי: לקראת הסיכום אני רוצה להעלות גם בדיון הזה את המקרה של מוישי קליינרמן בן ה-16 ממודיעין עילית.

מירב בן ארי: היינו אמורים כוועדה להיות במחוז ש"י ביום חמישי האחרון אבל דחינו את הסיור.

מירב בן ארי: נחשוב כוועדה האם לקיים דיון בנושא או לקיים איזשהו פורום מצומצם.

מירב בן ארי: מוישי נעדר כבר 80 ימים, יש לו 8 אחים והורים שמאוד דואגים לו.

מירב בן ארי: אני יודעת שהמשטרה – ודיברתי עם מפקד המחוז – עושה עבודה כדי למצוא אותו אבל אנחנו חייבים להשקיע בזה.

מירב בן ארי: יש כאן ילד בן 16 שנעדר ושבניגוד לאחרים ששמענו שמעדיפים לצאת מהארץ, אני מניחה שהוא היה מעדיף שימצאו אותו.

מירב בן ארי: אני מבקשת גם מכם וגם למסור למשטרה שהוועדה מצפה להמשיך ולהרחיב את החיפושים כדי למצוא אותו.

מירב בן ארי: אני יודעת שההורים שלו דואגים מאוד, הוא בסך הכול בן 16.

מירב בן ארי: אני יודעת שגם בעלייה האחרונה למירון היו צוותים של המשטרה שחיפשו אותו.

מירב בן ארי: אני יודעת שהרבה פעמים כשאתם מסיימים את הדיונים בוועדות אתם הולכים בחזרה למוקד ואנחנו מבקשים להרחיב את החיפושים ולהשקיע מאמץ גדול בחיפוש אחרי מוישי.

מירב בן ארי: כולנו עם המשפחה ואני מאוד מאוד מקווה שימצאו אותו ושכמובן הוא יחזור הביתה.

מירב בן ארי: לאחר שאמרתי את שני הדברים החשובים האלה כיוון שאנחנו עוסקים בנושא נעדרים, אני מבקשת להצביע על מיזוג הצעות החוק להצעת חוק אחת.

עידו בן יצחק: הצעת חוק של חברת הכנסת נירה שפק וחברי כנסת נוספים שמספרה 2311, הצעת החוק של חבר הכנסת מוסי רז שמספרה 1348 והצעת חוק של חברת הכנסת נעמה לזימי שמספרה 2237.

מירב בן ארי: מי בעד המיזוג?

מירב בן ארי: מי נגד?

מירב בן ארי: אושר

מירב בן ארי: שלושת הצעות החוק מוזגו להצעת חוק אחת.

מירב בן ארי: אני מצביעה על נוסח הצעת החוק.

עידו בן יצחק: ההצעה כפי שהוצעה עם התיקונים שעשינו.

מירב בן ארי: מי בעד?

מירב בן ארי: מי נגד?

מירב בן ארי: מי נמנע?

מירב בן ארי: אושר

מירב בן ארי: הצעת החוק אושרה.

מירב בן ארי: הצעת החוק תעלה במליאה לקריאה ראשונה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת נירה שפק , בבקשה.

נירה שפק: כמו שאני אומרת לאורך כל העבודה הזאת, אנחנו לא יכולים לתת נחמה למשפחות האלה אבל אנחנו כן יכולים לתת להן כתובת ויש כתובת במשרד הרווחה.

נירה שפק: יש ועדה שהיא תחת משרד הרווחה, ועדה בין-משרדית, שתנסה להקל בכל מה שאפשר.

נירה שפק: זאת מהות החוק הזה.

נירה שפק: כמו שאני נוהגת לומר בחקירות האחרונות שלי, זה לא חוק שיפתח לנו מהדורות אבל זה חוק שמראה את הצו המוסרי של מדינת ישראל כחברה מתוקנת ועל כך אני גאה.

נירה שפק: אני רוצה לומר משהו על מה שנאמר כאן בשני נושאים.

נירה שפק: אני בתפיסת העולם שלי רואה את כל האזרחים כחפים מפשע.

נירה שפק: אני לא מחפשת מה לא בסדר.

נירה שפק: חזקת החפות עומדת להם גם כשאנחנו בודקים את כל מה שקורה.

נירה שפק: לכן גם אם חושבים שיש כאן משהו, עד שלא יוכח אחרת אנחנו מתנהגים כך.

נירה שפק: לכן גם החקיקה מוכוונת בצורה הזאת.

נירה שפק: הדבר השני שאני רוצה לומר בהקשר הזה.

נירה שפק: אנחנו מכירים את הנושאים ואנחנו גם יודעים שמישהו יכול לקום וללכת וזה גם עלה בדיונים.

נירה שפק: הבעיה היא לא באותו מישהו או מישהי שמחליטים לפתוח דף חדש בחיים.

נירה שפק: אנחנו מטפלים במי שהשאיר אחריו.

נירה שפק: אותו ילד בן 4 שלא מבין – והיו מקרים וישבו אצלי – ואומר שהוא הלך, כן או לא, זו בעיה פסיכולוגית שנראה אם אני אשם או האימא או האבא אשמים אבל איך מטפלים בי, איך דואגים לנכסים שיש, איך דואגים לאישה או לגבר שרוצה לעשות צו ירושה או לעסק כמו הדוגמה של המגרש שניתנה הבוקר.

נירה שפק: אין לי כסף לממן אותו, אני לא יודעת איך לעשות אותו אבל צריך למכור אותו וזה לפתחם של כל המשרדים הרלוונטיים.

נירה שפק: החוק הזה, בעבודה הבין-משרדית, יטייב את זה ולכך כולנו שותפים למעשה טוב.

נירה שפק: תודה לך יושבת ראש הוועדה שאמרת לי שזה יהיה ירי לתכלית בשפתנו ואכן אנחנו מתקדמים לשלב הבא.

נירה שפק: נסגור את הכול בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית כדי שסוף סוף נוכל להפעיל את זה כי זה שעון חול גם למשפחות וגם לעשייה.

נירה שפק: תודה.

מירב בן ארי: אני רוצה להודות לחברת הכנסת נירה שפק על הובלת החוק הזה.

מירב בן ארי: היה לנו כאן ויכוח בין שתינו, מה שלא קרה לנו כל השנה, רק בגלל הרצינות שלך אבל הבטחתי לך שתהיה הצבעה וזה הרבה בזכותך.

מירב בן ארי: תודה רבה לך.

מירב בן ארי: אני שמחה וגאה בך ובמה שאת עושה.

מירב בן ארי: אני מודה לצוות הוועדה.

מירב בן ארי: אני מודה למשרדי הממשלה.

מירב בן ארי: הרבה פעמים כאשר מביאים לכאן חוק, מקבלים א' ויוצא מינוס ג'.

מירב בן ארי: כאן דווקא הלכתם לגרסה הרחבה יותר וזה ראוי לציון.

מירב בן ארי: אני מודה למשרדים על שיתוף הפעולה.

מירב בן ארי: אני מודה למשטרת ישראל ולמשרד לביטחון פנים על הנוכחות החשובה שלכם כאן בתוך החוק שבהחלט יכולה להציל חיים והדבר החשוב ביותר הוא שהיא יכולה לסייע למשפחות שאיבדו את היקר להם מכל ואפילו אין להם כתובת אבל עכשיו יהיה סוג של כתובת.

מירב בן ארי: תודה רבה לכולם.

מירב בן ארי: הישיבה נעולה.