הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 25, 2022-06-14 13:00

מוסי רז: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל.

מוסי רז: היום ט"ו בסיון התשפ"ב, 14 ביוני 2022.

מוסי רז: על סדר היום: דיווח מועצת הקרן וועדת ההשקעות של הקרן לאזרחי ישראל.

מוסי רז: על פי החוק, הוועדה והמועצה אמורות למסור לנו דיווח אחת לשלושה חודשים, כולל פירוט נכסי הקרן.

מוסי רז: זה כנראה קצת מוקדם אבל הייתה ישיבה ראשונה או שנייה.

מוסי רז: תכף נשמע מיושב ראש וועדת ההשקעות בעניין הזה.

מוסי רז: אני שמח שהקרן נפתחה סוף סוף ושיש בה כמה שיש.

מוסי רז: תכף נשמע בדיוק ונמשיך הלאה.

מוסי רז: ירום, בבקשה.

ירום אריאב: אני מבין שעכשיו תורי.

מוסי רז: כן, עכשיו תורך.

מוסי רז: אתה האירוע היום.

ירום אריאב: רציתי לעשות תיאום ציפיות בהתחלה כיוון שאנחנו בשלב מאוד ראשוני של עבודת הוועדה.

ירום אריאב: עוד אין לנו כסף להשקעה, הכסף הראשון להשקעה נכנס עכשיו.

ירום אריאב: אני לא מזלזל בשום סכום, אבל יחסית לגדלים כמו תקציב המדינה מדובר בסכום זניח.

מוסי רז: הוא גם לעולם לא יגיע לתקציב המדינה.

מוסי רז: גם בהערכות הכי אופטימיות הוא יגיע לחמישית או שישית.

ירום אריאב: יש חבר'ה באגף תקציבים שאולי יכולים לקזז את התקציב, אני לא יודע.

מוסי רז: אוקי.

ירום אריאב: זה יכול להגיע משני כיוונים.

ירום אריאב: אני כמובן צוחק.

ירום אריאב: יש בהחלט סכומים שיגיעו ויצטברו בהמשך הדרך לסכומים הרבה יותר משמעותיים.

ירום אריאב: גם לגבי הסכום הראשוני כדאי לעשות תיאום ציפיות.

ירום אריאב: הסכום הראשונה הוא קצת למעלה ממיליארד שקלים.

ירום אריאב: תיאום הציפיות שאני רוצה לעשות זה שבעצם לא ייכנס סכום נוסף ככל הנראה עד משהו כמו מאי בשנה הבאה, כיוון שאז מגישים את הדוחות.

ירום אריאב: חוק הקרן לאזרחי ישראל הוא כמובן חוק שאמור לענות גם על מצב שהקרן תהיה הרבה יותר גדולה.

ירום אריאב: כאשר הקרן מצומצמת, בעצם את ישיבות ועדת ההשקעות אנחנו מנצלים גם ללימוד של המערכות התפעוליות.

ירום אריאב: לצורך העניין, היינו בסיור בבנק ישראל ועשינו שם חצי יום עיון.

ירום אריאב: גם מה שקורה במקומות אחרים בעולם בקרנות ריבוניות וגם התחלה של דיונים לגבי מדיניות ההשקעה של הקרן.

ירום אריאב: אני מתנצל שעוד אין לנו הרבה תוכן.

מוסי רז: זה טבעי וברור.

מוסי רז: השאלה היא האם בשלושה דיונים הגעתם להחלטות מסוימות לגבי מדיניות השקעה, אתיקה ופרוצדורות.

ירום אריאב: פה אני רוצה לפרט.

ירום אריאב: ההחלטה הראשונה שקיבלנו היא על טווח ההסתכלות שלנו.

ירום אריאב: אנחנו חושבים שכיוון שמהות הקרן היא גם מניעת המחלה ההולנדית וגם אפשרות לדורות הבאים להנות מרווחי משאבי הטבע של המדינה, אז אופק הזמן שלנו אמור להיות מאוד ארוך.

ירום אריאב: אנחנו בעצם מנסים לייצר השקעות שאופן הזמן שלהן וההסתכלות עליהן היא טווח של 40 שנים.

ירום אריאב: היה על זה דיון ויש קצת בעיה לקבל ניתוחים, אנליזות ונקודות ייחוס בטווחים כאלה.

ירום אריאב: למרות זאת אמרנו שהדרך הנכונה להסתכל היא בטווח הארוך, וככה אנחנו גם נמדדים.

ירום אריאב: יש שקלול תמורות בין חשיבה לטווח קצר, בעיקר מבחינת ניהול הסיכונים של מה שמצטבר בקרן, לבין חשיבה לטווח ארוך מבחינת במה להשקיע.

ירום אריאב: ההיגיון פה הוא ברור.

ירום אריאב: בוודאי שאם אתה מסתכל כל הזמן ושואל את עצמך איך אתה נמדד ברבעון הבא, כמו שגופים עושים בשביל למשוך לקוחות, מטריד אותן מה התשואה הרבעונית.

ירום אריאב: אנחנו משקיעים בצורה כזאת שאנחנו מפחיתים את הסיכון בהשקעות כי לא היינו רוצים לקבל בדיווחים קצרים תשואות שליליות.

ירום אריאב: הדבר הזה נחסך מאתנו כי אנחנו חושבים שנוכל למקסם את התשואה על נכסי הקרן רק אם נחשוב, נסתכל וניבחן על הטווח הארוך.

ירום אריאב: זה לא יהיה אנחנו, זה יהיה יורשינו או נכדינו, יורשי היורשים שלנו.

ירום אריאב: עדיין אחרי דיון די מעמיק שעשינו בעניין הזה החלטנו שאופק הזמן הוא 40 שנים.

ירום אריאב: הדבר השני שנגזר מהחוק, כל ההשקעה תיעשה כמובן בחו"ל.

ירום אריאב: מכיוון שההשקעה היא בחו"ל, מטבע ההשקעה שלנו הוא מטבע חוץ.

ירום אריאב: שוב, גם המדידה שנעשה לעצמנו היא במטבע חוץ.

ירום אריאב: גם פה יש נקודה שאמורה לחסוך לנו בעלויות, כי אם אנחנו נימדד בתשואה שקלית אז אנחנו כמובן נצטרך ליצור לעצמנו סוגים כאלה ואחרים של הגנות וגידורים.

ירום אריאב: לעניות דעתנו זה בזבוז של כסף.

ירום אריאב: אנחנו כן חושבים שמטבע המדידה שלנו יהיה מטבע חוץ.

מוסי רז: מטבע חוץ, איזה?

מוסי רז: מעורב, סל, דולר או אירו?

ירום אריאב: אנחנו חושבים שזה נגזר מ- - תהיה לנו נקודת ייחוס, תכף אני אגיע להרכב תיק ההשקעות.

ירום אריאב: זה נגזר מהרכב תיק ההשקעות, כלומר זה יהיה שילוב של מספר מטבעות.

ירום אריאב: הנקודה הבאה עליה החלטנו היא שאנחנו בטווח הקצר רוצים לנהל מדיניות השקעות יחסית קונסרבטיבית, עד שנגבש את מדיניות ההשקעות ארוכת הטווח.

ירום אריאב: כמובן שאנחנו צריכים להתחיל עם ההשקעות מייד, אבל אנחנו כן היינו רוצים וקבענו לעצמנו לתשעת החודשים הקרובים, ממתי שהקרן מתחילה לעבוד, אנחנו בעצם ננהל מדיניות השקעות אחרת ממה שתהיה בעתיד.

ירום אריאב: היא כן לטווח הארוך, אבל היא תהיה מבוססת על השקעה במה שנקרא תעודות סל או ETF בפיזור גבוה.

ירום אריאב: אנחנו הולכים להשקיע רק בניירות ערך של העולם המפותח, כלומר בעיקר ארצות הברית ואירופה.

מוסי רז: זה לטווח הקצר או בכלל?

ירום אריאב: קצר.

ירום אריאב: בגלל שהיינו לחוצים בזמן וידענו שהכסף אמור להגיע, אמרנו שננסח מדיניות השקעות לטווח של תשעת החודשים הקרובים.

ירום אריאב: כל הדברים האלה שאני מציין הם דברים לטווח הקצר.

ירום אריאב: אמרנו לעצמנו שאנחנו רוצים עדיפות להשקעה במניות על חשבון השקעה בחוב.

ירום אריאב: לגבי היחס המדויק אנחנו עדיין בדיונים.

ירום אריאב: אנחנו מניחים שזה יהיה משהו כמו 60-40.

ירום אריאב: אני שוב מדגיש שהכול בטווח הקצר.

ירום אריאב: נקודה נוספת היא קצב הכניסה להשקעות.

ירום אריאב: אנחנו יודעים שהשוק העולמי והבורסות נמצאות בטלטלה רצינית ביותר עם אי וודאות מאוד גדולה ותנודתיות מאוד גדולה.

ירום אריאב: אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שקשה מאוד לתזמן את השוק ולא נכון יהיה לנסות לתזמן אותו.

ירום אריאב: כן יהיה נכון להפחית את הסיכון בכניסה להשקעות.

ירום אריאב: לאור זאת קבענו שעל פרק זמן של כאר

ירום אריאב: בעה חודשים אנחנו נשקיע במנות שבועיות שוות.

ירום אריאב: זה ייתן לנו אפשרות להתגבר או להפחית סיכון על התנודתיות הזאת.

ירום אריאב: אם אנחנו מניחים שלא נכון לתזמן את השוק, אנחנו יכולים להיכשל בניסיון לתזמן אותו.

ירום אריאב: גם השקעה בעיתוי אחד לצורך העניין - - -

מוסי רז: אם אני מבין נכון, ארבעה שבועות של תזמון שבועי זה בערך 16-17 מנות של 70,000,000 שקלים כל אחת.

מוסי רז: זה סדר הגודל?

ירום אריאב: כן, משהו כזה.

מוסי רז: אוקי.

ירום אריאב: זאת הכניסה המדורגת עליה דיברנו.

ירום אריאב: מבחינה תפעולית קיבלנו כל מיני החלטות, אבל זה פחות קשור.

ירום אריאב: כל הנושא של ייפויי כוח וכיוצא בזאת, דברים שאנחנו צריכים לאפשר למחלקה בבנק ישראל שנמצאת בשלבי הקמה כדי לתפעל את אותן השקעות.

ירום אריאב: יש לא מעט החלטות שקיבלנו בצדדים התפעוליים.

ירום אריאב: אמרתי שההשקעה תתבצע באמצעות תעודות סל.

ירום אריאב: הנקודה האחרונה שקיבלנו עליה החלטה בישיבה של אתמול זה בעצם שאנחנו נימנע מהשקעות ישירות בחברות גז ונפט או אנרגיה פוסילית.

ירום אריאב: זה גם צופה פני עתיד.

ירום אריאב: ההחלטה הזאת היא לאו דווקא לפרק זמן הביניים אלא לפעילות הקרן גם אחרי תשעת החודשים הקרובים.

מוסי רז: ההחלטה הזאת היא מסיבות אתיות, כלכליות או שתיהן?

מוסי רז: לא לשים את כל הביצים בסל אחד או סיבות אתיות?

ירום אריאב: למרבה הפלא הסיבות האתיות מתלכדות עם הסיבות הכלכליות.

ירום אריאב: כל אחד יחליט כרצונו.

ירום אריאב: אצלי באופן אישי זה מתלכד היטב, גם הסיבות האתיות וגם הסיבות הכלכליות.

מוסי רז: אני מבין.

מוסי רז: יש עוד החלטות אתיות שהתקבלו עד עכשיו או שזו ההחלטה היחידה?

ירום אריאב: לא, זאת ההחלטה שהתקבלה כרגע.

ירום אריאב: כמו שאמרנו, אנחנו בשלבים מאוד ראשוניים של עבודה.

מוסי רז: האם יש לכם תקציב מאושר לעבודת הוועדה?

מוסי רז: איך זה הולך?

מוסי רז: בטח יש לכם עלויות.

ירום אריאב: עד עכשיו לא היו עלויות.

מוסי רז: יש כמובן את כינוס הוועדה.

מוסי רז: אני לא יודע אם יש תגמול אבל אני מניח שכן.

מוסי רז: יהיו גם הוצאות עמלה ודברים מהסוג הזה.

ירום אריאב: הכספים האלה עוד לא יצאו.

מוסי רז: אמיר, אתה תתייחס?

אמיר כצנלסון: כן, אני אתייחס לעניין התקציב.

ירום אריאב: אמיר, בבקשה.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: חברת הכנסת לזימי, יש לך שאלות ליושב ראש ועדת ההשקעות או שאנחנו נעבור לאמיר?

נעמה לזימי: נעבור הלאה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: אתה נשאר איתנו גם בהמשך הדיון, נכון?

ירום אריאב: בהחלט.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: מר אמיר כצנלסון, יועץ כלכלי בכיר לשר האוצר ומזכיר המועצה.

אמיר כצנלסון: כן, אני גם מזכיר המועצה.

מוסי רז: מזכיר מועצת הקרן.

מוסי רז: אם תוכל לדווח מה הוחלט בישיבות שהיו וגם להתייחס לשאלת התקציב.

אמיר כצנלסון: אין בעיה.

אמיר כצנלסון: נעים מאוד, אני שמח להיות פה.

אמיר כצנלסון: כידוע לכם, ביום 01.06 רשות המיסים הודיעה שהצטבר הרף המינימלי של הכספים שהוא מיליארד שקלים.

אמיר כצנלסון: יותר נכון הצטבר רף של 1.140 מיליארד.

אמיר כצנלסון: באותו יום התקיימה ישיבת חברי מועצת הקרן, בה השר שהוא יושב ראש המועצה חתם על צו התחילה.

אמיר כצנלסון: בנוסף הועלתה הצעת התקציב ואושרה באותו מועד.

אמיר כצנלסון: הצעת התקציב התייחסה לשנת 2022 ושנת 2023.

אמיר כצנלסון: התקציב שאושר לשנים האלה הוא 3,000,000 שקלים לכל שנה.

אמיר כצנלסון: באותה ישיבה אושר גם מסמך מורשה החתימה מטעם חברי הקרן, לצורך אותם אנשים שיוכלו לחתום בשם הקרן לטובת הסכמים נוספים ולצורך הניהול השוטף של מחלקת הניהול בבנק ישראל.

אמיר כצנלסון: בנוסף לזה אושר מסמך ייפוי כוח שמייפה את כוחן של מוסדות הקרן לטובת מחלקת הניהול של בנק ישראל.

אמיר כצנלסון: כרגע הוא כבר מוכן, נותר רק לאשר ולחתום עליו.

אמיר כצנלסון: אלה עיקרי הדברים שנעשו ואושרו באותה ישיבה.

מוסי רז: מה החלוקה של הכסף?

מוסי רז: זה מפורט?

אמיר כצנלסון: כן, יש פירוט.

אמיר כצנלסון: סכום מסוים זה גמול והחזר הוצאות לטובת החברים במוסגות הקרן, סכום של 300,000 שקלים.

אמיר כצנלסון: החישובים נעשו בהתאם להוראות ותקנות החשב הכללי ובהתאם לגופים דומים ומקבילים שקיימים גם היום בממשלה.

אמיר כצנלסון: שכר נוסף הוא עבור בעלי מקצוע שהחוק מגדיר שהקרן צריכה למנות: מבקר פנים, מבקר חיצוני ויועץ משפטי שעדיין לא מונו.

אמיר כצנלסון: זה עוד בתהליכים.

אמיר כצנלסון: בנוסף יש תקציב עבור ייעוץ נוסף כמו יועץ מס שאנחנו יודעים שכבר נעשו תהליכים בשביל לגבש את חבות המס שהקרן תצטרך או לא תצטרך לשלם בגין הרווחים.

אמיר כצנלסון: יש גם ייעוץ אחר.

אמיר כצנלסון: יש סעיף עבור פרסומים, תמלול, תרגום ודברים מהסוג הזה.

מוסי רז: כמה כוללים כל אחד מהסעיפים?

מוסי רז: נוכל לקבל את זה כתוב?

אמיר כצנלסון: אני מאמין שאפשר יהיה להעביר.

מוסי רז: אוקי.

מוסי רז: אז יש 300,000.

מוסי רז: כמה השכר הנוסף?

אמיר כצנלסון: השכר העיקרי של 1,800,000 שקלים הוא עבור בעלי המקצוע, מבקר פנים, מבקר חיצוני ויועץ משפטי.

מוסי רז: אוקי.

מוסי רז: יש את התמלול - - -

אמיר כצנלסון: יועץ מס 200,000 ותמלול עוד כ-150,000.

אמיר כצנלסון: ייעוץ אחר וביטוח זה כבר סכומים יותר קטנים.

מוסי רז: אני מבקש לקבל את זה כתוב כדי שזה יהיה על השולחן.

אמיר כצנלסון: אין בעיה.

רוני מר: סליחה, אני רוני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

רוני מר: בהתאם לחוק גם הגמול לנושאי המשרה בוועדה וגם השכר של בעלי התפקידים, השר מאשר אותם באישור הוועדה.

רוני מר: זה יובא לפה בכל מקרה בצורה רשמית.

מוסי רז: אני מודע לזה.

מוסי רז: מלכתחילה ברגע שיש תקציב הוא עלול להשפיע ולכן אני רוצה לפחות לראות אותו.

מוסי רז: אני לא אומר שאנחנו צריכים לאשר אותו.

מוסי רז: אנחנו כן צריכים לאשר את השכר ואת הגמול.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: יש עוד דיווח מישיבת המועצה?

אמיר כצנלסון: זה הדיווחים.

אמיר כצנלסון: כפי שציינתי, בנוסף לתקציב יש את מסמך מורשה החתימה שנחתם ומסמך ייפוי הכוח עליו עבדנו עד לימים האחרונים.

אמיר כצנלסון: בגדול הוא כבר מוכן, רק נדרש לעבור אישור של חברי הקרן ואז להיחתם.

אמיר כצנלסון: צו התחילה נחתם על ידי השר.

מוסי רז: 1 ביוני?

אמיר כצנלסון: כן.

מוסי רז: אוקי.

אמיר כצנלסון: זהו כרגע.

מוסי רז: מה הסכום המדויק שנמצא כרגע?

מוסי רז: זה 1.1?

אמיר כצנלסון: 1.14.

מוסי רז: 1.14, כלומר 1,140,000,000.

אמיר כצנלסון: כן.

אמיר כצנלסון: אם אתה רוצה את התרגום לדולרים מדובר ב-341,927,000 דולר בקירוב.

מוסי רז: זה הומר לדולרים בעקבות ההחלטה - - -

אמיר כצנלסון: כן, זה בהתאם לחוק.

מוסי רז: כנראה זה הומר בזמן, הלילה הדולר עלה ב-2%.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: גברת פרנסואז בן צור מבנק ישראל, את רוצה להוסיף?

פרנסואז בן צור: אני אולי אציין שיש היערכויות תשתיתיות שלא יכולנו לעשות בטרם הוקמו מוסדות הקרן.

פרנסואז בן צור: מאז שהמוסדות הוקמו אנחנו עובדים במרץ כדי שנוכל להתחיל להשקיע את ההשקעה הראשונית כשנחליט סופית בוועדת ההשקעות ובאישור המועצה על ההקצאה.

מוסי רז: מה בעצם צריך לקרות?

מוסי רז: ירום אריאב דיבר על זה שתהיינה 16-17 השקעות ראשוניות זמניות לתשעה חודשים.

מוסי רז: מה בעצם צריך לקרות למנה הראשונה?

פרנסואז בן צור: אני אסביר.

פרנסואז בן צור: לשלב הראשוני אנחנו צריכים לחתום על הסכם עם בנק ניו יורק, שם ייפתח חשבון של הקרן.

פרנסואז בן צור: זה חשבון נאמנות שבו יירשמו הנכסים הפיננסיים שנרכוש לטובת הקרן.

פרנסואז בן צור: אנחנו כבר חתמנו על הסכם עם חברת ברוקרים שתעשה לנו את הרכישה של תעודות הסל.

פרנסואז בן צור: פתחנו חשבון בו יושבים הכספים בניו יורק לטובת הקרן.

פרנסואז בן צור: זאת התשתית הראשונית, יש הרבה דברים תפעוליים שצריך לסדר מול ה-Swift והחשבות בבנק ישראל.

פרנסואז בן צור: יש פה אופרציה.

פרנסואז בן צור: אנחנו עשינו כל מה שיכולנו לפני הקמת המוסדות ועכשיו אנחנו עושים במרץ הכל כדי שנוכל - - -

מוסי רז: יש הערכת זמנים כמה זמן תיקח האופרציה הזו?

פרנסואז בן צור: בינתיים אנחנו מחכים לייפוי הכוח.

פרנסואז בן צור: אחרי שנקבל את ייפוי הכוח הסופי והחתום נוכל לחתום על הסכמים מול בוני בשם הקרן.

פרנסואז בן צור: אני לא יודעת כרגע להעריך בדיוק כמה זמן זה ייקח, אולי יהיו מכשולים בדרך.

פרנסואז בן צור: כולנו עושים הכל בצוותים משותפים כדי שהדברים ייעשו כמה שיותר מהר.

פרנסואז בן צור: אגב, למשל עם בוני אנחנו מקבלים שיתוף פעולה מלא ופידבק מאוד מהיר.

פרנסואז בן צור: גם מהפד אנחנו מקבלים פידבק מאוד מהיר.

פרנסואז בן צור: אנחנו מקווים שנעשה את זה בהקדם האפשרי.

מוסי רז: מדובר בשבועות, חודשים או ימים?

פרנסואז בן צור: קשה להעריך ולהתחייב.

פרנסואז בן צור: אני מקווה שבחודש הקרוב זה כן יקרה, אבל אני לא רוצה להתחייב.

מוסי רז: אני מבין.

מוסי רז: אני חושב שההחלטה של ועדת ההשקעות לפרוס את המנות הראשונות היא מאוד חכמה ונכונה, אבל יש יסוד סביר להניח שהתקופה הקרובה תהיה משמעותית בשוק ניירות הערך.

מוסי רז: אמרתי את זה בעדינות.

מוסי רז: אני לא יודע לאיזה כיוון היא תהיה משמעותית, אבל היא בטוח תהיה משמעותית.

מוסי רז: אני לא יודע אם זה יהיה למטה או למעלה.

מוסי רז: נתנאל ממרכז המידע והמחקר של הכנסת, בבקשה.

נתנאל יהושע קופראק: תודה אדוני היושב ראש.

נתנאל יהושע קופראק: אני מזכיר שבתקציב המדינה הבא אמור לעבור גם 3.5% מהקרן.

נתנאל יהושע קופראק: כדאי לחשב את זה בהשקעות.

נתנאל יהושע קופראק: מדובר במעט יותר מ-35,000,000 שקלים.

מוסי רז: זאת אומרת שזאת משיכה שתצטרך להיות.

נתנאל יהושע קופראק: כן, זה כבר לטווח הקצר.

פרנסואז בן צור: לקחנו את זה בחשבון.

נתנאל יהושע קופראק: לגבי מה שביקשתם בוועדה לעניין שקיפות בדיווח היכן נמצאות ההשקעות, עשינו בדיקה ראשונית על קרנות אחרות בעולם.

נתנאל יהושע קופראק: ברוב הקרנות שראיתי יש דיווח על התפלגות הנכסים, כלומר כמה במניות וכמה באיגרות חוב.

נתנאל יהושע קופראק: אין פירוט איזה מניות מוחזקות, אבל יש פירוט על סוג הנכסים בהם מושקעת הקרן.

נתנאל יהושע קופראק: בנורבגיה יש פירוט יותר רחב של עשרים החברות הגדולות בהן יש להם את אחוז המניות הגבוה.

נתנאל יהושע קופראק: יש פירוט של עשרים החברות בהן מושקעים הכי הרבה כספים.

נתנאל יהושע קופראק: לגבי איזה דיווחים יהיו פה בקרן, אנחנו כרגע עוד לא יודעים.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: יש עוד מישהו שרוצה להתבטא או שאני אסכם את הישיבה?

מוסי רז: ירום אריאב, אתה מעוניין?

מוסי רז: תרצה להוסיף עוד משהו לישיבה הקצרה הזו?

ירום אריאב: אני רוצה להתייחס ל-3.5% לתקציב.

ירום אריאב: בהחלט התייחסנו לזה בדברים שלנו.

ירום אריאב: בשביל לא לשבש את החשיבה לטווח ארוך, אנחנו כן רוצים ש-3.5% מהנכסים יהיו תמיד במינימום סיכון, כלומר אולי ברמה אחת מעל מזומן.

ירום אריאב: בהחלט חשבנו על הנקודה הזאת ונתנו עליה את הדעת.

ירום אריאב: הנקודה השנייה היא שכאשר גיבשנו אתמול נוהל דיווח של רשות המיסים מבחינת הכספים שנכנסים לקרן, בסופו של דבר אנחנו מאמינים בהחלט בשקיפות.

ירום אריאב: הציבור זכאי לקבל מידע על ההשקעות ועל הקרן.

ירום אריאב: יחד עם זאת, צריך להדגיש שגם בקרן הנורבגית רמת השקיפות לא נבנתה ביום אחד, זה היה תהליך.

ירום אריאב: ככלל אני אגיד שאנחנו בהחלט מאמינים בעבודה שקופה ובשקיפות.

מוסי רז: מאה אחוז, חשוב לשמוע את זה.

מוסי רז: אני רוצה לסכם את הדיון הקצר הזה.

מוסי רז: ראשית, הוועדה מביעה סיפוק מזה שסוף סוף נפתחה הקרן ועומדים לרשות אזרחי ישראל 1,140,000,000 שקלים.

מוסי רז: בעצם לא לרשותם, לרשותם אולי בעוד 40 שנים.

מוסי רז: שנית, אנחנו רושמים לעצמנו שבתקציב המדינה לשנת 2023 3.5% מהסכום, כלומר 39.9 מיליון שקלים יופנו על פי החלטת הוועדה לתקציב המדינה למטרות סביבתיות וחברתיות כפי שקובע החוק.

מוסי רז: אני חושב שאני יכול להגיד בשם הוועדה שההחלטות שהתקבלו בוועדת ההשקעות ובמועצה לגבי תחילת פיזור ההשקעה הן נכונות ואחראיות.

מוסי רז: אני רוצה לציין לחיוב ולטובה גם את ההחלטה שלא להשקיע בדלקים פוסיליים.

מוסי רז: אני חושב שזו החלטה נכונה וטוב שתישאר איתנו הלאה.

מוסי רז: ברור לנו שהחוק ימומש ואחת לשלושה חודשים יימסר לנו דיווח.

מוסי רז: אנחנו מצפים שהדיווח יהיה מפורט וכולל את פירוט הנכסים בהם משקיעים, כפי שמקובל בקרנות רבות בעולם.

מוסי רז: נתנאל נתן דוגמה של אחדות מהן.

מוסי רז: זה גם מקובל בארץ בהשקעה בקופות גמל.

מוסי רז: נכון שיש הבדל קטן ודברים אחרים.

מוסי רז: אנחנו מצפים שכך ייראה הדיווח שנקבל.

מוסי רז: חברת הכנסת לזימי, תרצי להוסיף משהו?

נעמה לזימי: הייתי מברכת על ההחלטה לא להשקיע בדלקים פוסיליים, אבל זה כבר נאמר.

מוסי רז: אולי יש לי תגובה אחת.

מוסי רז: זו לא החלטה של הוועדה והיא לא צריכה להגיד כאן כלום.

מוסי רז: ירום אריאב אמר בצדק שההשקעה היא בחו"ל בגלל המחלה ההולנדית.

מוסי רז: ברור לנו שהחשש ממחלה הולנדית בגלל סכום כזה קטן היה חשש מוטעה.

מוסי רז: אם ישראל חולה במחלה הולנדית זה מסיבות אחרות לגמרי שידועות לרוב האנשים כאן, חלקן אגב חיוביות.

מוסי רז: מחלה הולנדית הרבה פעמים נגרמת כתוצאה מסיבות חיוביות, אבל וודאי לא השקעה כזו של מיליארד שקלים בשנה.

מוסי רז: זה לא יגרום לישראל למחלה הולנדית אבל אני לא רואה צורך לבוא ולהתאמץ לשנות את החוק בשביל סכום כזה.

מוסי רז: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.