ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 236, 2022-05-17 10:30

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנחנו מתחילים היום סדרת דיונים בוועדת הכלכלה, יום עמוס.

מיכאל ביטון: הנושא הראשון הוא הצעה לדיון מהיר בנושא: דיווח לוקה בחסר של הקרן לשטחים פתוחים לכנסת – יוזמתו של חבר הכנסת פרופ' אלון טל ידידי.

מיכאל ביטון: הוא גם יציג לעומק את הדברים.

מיכאל ביטון: בפתח הדברים נאמר שהקרן לשטחים פתוחים היא יוזמה מבורכת של הממשלה, שבאה ואומרת:

מיכאל ביטון: לצד העושר הכלכלי הנובע ממכירת קרקעות לדיור וליזמות והכנסות הנובעות מקרקעות בישראל יש לציבור למטרות של שמירה על שטחים פתוחים משאב שידאג שהשטחים הפתוחים יהיו נקיים, שמורים, מוגנים, לא פגועים, ובמקומות שנדרש פיתוח לשירות התושבים בתחומים של פארקים, שמורות טבע ומשימות אחרות הכספים האלה יושבו לציבור בשיטה יעילה וטובה.

מיכאל ביטון: מניסיוני כראש עיר, הקרן הזאת חשובה וטובה.

מיכאל ביטון: לא כל ראשי הערים מכירים את הקרן.

מיכאל ביטון: כדאי להם להכיר.

מיכאל ביטון: ברגע ששמעתי על הקרן ופניתי אליה עשינו דברים גדולים, גם בניקיון של שטחים פתוחים, שמירתם בירוחם ושיקומם וגם בפיתוח פארק ירוחם כפארק ציבורי.

מיכאל ביטון: לכן גם כשישאלו פה שאלות מורכבות תמיד צריך לזכור את התמונה הכללית, שזאת קרן חשובה שעושה דברים יפים.

מיכאל ביטון: עיקר הדאגה כרגע בסוגיות של הקרן, ואלון טל יפרט, האם כל הכספים הגיעו לייעודם, האם הממשלה עומדת בהתחייבויותיה כלפי הקרן לשטחים פתוחים, האם הפרויקטים הנבחרים הם הפרויקטים הראויים ועומדים בקנה אחד עם מטרות הקרן ולא היה שימוש חורג או חריג לא ראוי בכספי הקרן, והאם הקרן משרתת גם את המטרה החשובה שאלון טל מוביל בכנסת ביחד עם חברי כנסת רבים, של שמירת הסביבה ואיכות הסביבה.

מיכאל ביטון: אלה השאלות וזה מוקד הדיון.

מיכאל ביטון: אלון טל, בבקשה.

אלון טל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אלון טל: לפני כעשור שנים נפל דבר בישראל.

אלון טל: במעבר בין מינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל הוקמה קרן לשטחים פתוחים.

אלון טל: אני רוצה לנצל הזדמנות זו כדי לתת קרדיט וזכות יוצרים למר יואב שגיא שנמצא אתנו.

אלון טל: אחרי קריירה מרשימה בחברה להגנת הטבע בכל התפקידים האפשריים הוא בא עם הרעיון.

אלון טל: בעצם מאז שהרעיון התקבל הוא מלווה את זה, ואני שמח שהוא אתנו, וצריך להצדיע לו.

מיכאל ביטון: שלום יואב שגיא.

מיכאל ביטון: מה שלומך?

יואב שגיא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: אתה מורם ורבם של כל עובדי החברה להגנת הטבע לדורותיהם, ברוך הבא.

אלון טל: היושב-ראש הוא אחד מן החניכים האלה.

מיכאל ביטון: אחד מן החניכים?

מיכאל ביטון: שבע שנים עבודה בחברה להגנת הטבע, זה התפקיד שעשיתי הכי הרבה בחיים.

מיכאל ביטון: על מה אתה מדבר?

אלון טל: מאז שהקרן הזאת הוקמה אנחנו רואים תוצאות.

אלון טל: נדמה לי שכ-800 מיליון ש"ח הועברו לפרויקטים שונים, לדעתי 600 במספר.

אלון טל: בשבוע שעבר מבקר המדינה פרסם דוח על קרן אחרת, של שמירת הניקיון, להבדיל אלף הבדלות, שם הניהול לא טוב ולא יעיל, אבל פה אני חושב שכולנו יכולים קודם כול להתחיל באותו הקשר שהזכרת, לציין שזו קרן חשובה שהגיעה בדיוק בזמן, לאור הצפיפות והלחצים על השטחים הפתוחים.

אלון טל: יחד עם זאת, תפקידנו בכנסת הוא כמובן לשמש גוף שמפקח על הרשות המבצעת.

אלון טל: ולכן יש כמה שאלות שחשבתי שנכון שנעלה.

אלון טל: קודם כול, לגבי חובת הדיווח.

אלון טל: לפי החוק יש חובה פעם בשנה להגיש דוח לוועדת הכלכלה ולקרן לכנסת ישראל.

אלון טל: לא ראינו הגשת דוחות.

אלון טל: זה לא אומר שדברים רעים נעשו, רק אני חושב שיש חשיבות להקפיד על הדיווח ואולי נוכל לשמוע על זה.

אלון טל: יש גם שאלה על הניהול הכספי.

אלון טל: לפי החוק 1% מן ההכנסות של רמ"י אמורות לעבור לקרן לשטחים פתוחים.

אלון טל: האם באמת כל הסכומים הועברו?

אלון טל: התחלתי להסתכל, לא הצלחתי לפענח.

אלון טל: אולי חותכים פינה פה או שם ולא כל הכסף מגיע.

אלון טל: ועוד יותר חשוב, אם בשנה מסוימת הכסף לא מנוצל עד תום, האם יש רציפות?

אלון טל: האם הכסף עובר לשנה שאחרי זה?

אלון טל: לא קיבלתי תשובה ברורה על זה.

אלון טל: יכול להיות שזה בסדר.

אלון טל: אני חושב שחשוב מאוד לדעת.

אלון טל: חשוב לדעת האם הקרן הזאת ממלאת את תפקידה.

אלון טל: מהדוח של אתר רמ"י אני קורא שהתפקיד הראשון הוא "רכישת זכויות בקרקע כדי שתשמש שטח פתוח לתועלת הציבור, לרבות לצורך שמורות טבע".

אלון טל: האם באמת המטרה הראשונה עומדת בראש מעייני הקרן?

אלון טל: האם אנחנו רואים את זה גם מבחינת התעדוף התקציבי?

אלון טל: אוסיף לזה שיש שאלה של מימון רב-שנתי.

אלון טל: כשאתה קונה קרקע היא יקרה.

אלון טל: האם הקרן מוכנה להתחייב ברכישת קרקע לארבע–חמש שנים של מימון כפי שהיא עושה בתחומים אחרים, למשל בתחום החקלאות וכולי?

אלון טל: אלה שאלות שאני חושב שאפשר לקבל עליהן תשובות.

אלון טל: אני רואה שיש פה אנשים שיושבים בהנהלת הקרן.

אלון טל: כל הכבוד על העבודה החשובה.

אלון טל: הדיון הזה שיזמתי לא בא מתוך רצון לנגח אלא כדי לחזק וללמוד, אז תודה רבה.

מיכאל ביטון: סדר הדברים: אנחנו נשמע קצת מאנשי הקרן איך זה עובד ונראה את התמונה ואחרי כן נשמע חברי כנסת ונציגי ציבור שנמצאים כאן.

מיכאל ביטון: מוזר שאמרת שהקרן רוכשת קרקע, אבל זה רשות מקרקעי ישראל קונה מעצמה אדמות.

מיכאל ביטון: את זה עוד לא הבנתי.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע.

קריאה: קרקעות פרטיות.

מיכאל ביטון: אמורים לקנות קרקעות פרטיות.

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם זה נעשה, אבל אנחנו נשמע את הנהלת הקרן ואת נציגי משרד הבינוי והשיכון ואחרי כן את חברי הכנסת, בקצרה, ואת נציגי הציבור.

מיכאל ביטון: תהיו תמציתיים.

מיכאל ביטון: הדיון קוצר בגלל הלילה הזה, שנשארנו במליאה עד מאוחר, אז לכל אחד שתי דקות, קצר ולעניין.

מיכאל ביטון: הקרן בדיווח שלה תקבל קצת יותר זמן.

מיכאל ביטון: בבקשה, אליסה פרוכט ממשרד הבינוי והשיכון ועידן ורטהיים, מזכיר הקרן לשמירה על שטחים פתוחים.

עידן ורטהיים: אליסה פרוכט לא נמצאת כאן.

עידן ורטהיים: אני עידן ורטהיים, מזכיר הקרן לשמירה על שטחים פתוחים.

עידן ורטהיים: אני חדש בתפקיד.

מיכאל ביטון: מה זה "מזכיר"?

עידן ורטהיים: אני מנהל את התפעול.

עידן ורטהיים: אני לא יושב-ראש הקרן.

מיכאל ביטון: מי היושב-ראש?

עידן ורטהיים: יושב-ראש הרשות, יעקב קוינט.

מיכאל ביטון: הוא היושב-ראש ואתה המזכיר, אתה המוציא אל הפועל.

מיכאל ביטון: אין לקרן מנהל?

עידן ורטהיים: לא.

מיכאל ביטון: המזכיר הוא המוציא אל הפועל.

מיכאל ביטון: מי חברי ההנהלה שלך?

עידן ורטהיים: חברי ההנהלה הם נציגים של משרדים ונציגים של גופים.

מיכאל ביטון: כמה חברי הנהלה יש בקרן?

עידן ורטהיים: תשעה.

מיכאל ביטון: יש ביניהם נציגי ציבור?

עידן ורטהיים: כן.

מיכאל ביטון: ונציגי גופים ירוקים?

עידן ורטהיים: כן.

מיכאל ביטון: יש לכולם זכות הצבעה בתשיעייה הזאת?

מיכאל ביטון: מצביעים בהצבעה דמוקרטית?

גבי לסקי: יש ערבים בהנהלה?

עידן ורטהיים: לא.

עידן ורטהיים: יש נציג של רשויות מקומיות.

מיכאל ביטון: אפשר לשים גם נציג ערבי מן הרשות המקומית, או מארגונים, יש חברה אזרחית.

מיכאל ביטון: מי קובע את מספר החברים, החוק?

עידן ורטהיים: החוק.

מיכאל ביטון: מתי מונו תשעת החברים הקיימים?

אסף זנזורי: לפני עשר שנים.

עידן ורטהיים: תלוי, חלק מתחלפים.

עידן ורטהיים: נציג הרשויות המקומיות, שהוא מוכשר מאוד, התחלף.

מיכאל ביטון: אז קודם כול ההערה שחייב להיות בקרן הזאת לפחות נציג או שניים מן החברה הערבית, זה דבר שאתם צריכים לתת עליו את הדעת.

מיכאל ביטון: הקרן פועלת כבר מספר שנים.

מיכאל ביטון: תציג לנו את הנתונים, בכל שנה כמה כסף הושקע, כמה כסף קיבלתם, וגם התייחסות לסוגיות שעלו פה על השימושים והייעודים של הכספים.

עידן ורטהיים: אין לי פה את כל הנתונים על כמה הקרן הוציאה.

עידן ורטהיים: הקרן פועלת במסגרת רשות מקרקעי ישראל.

עידן ורטהיים: הדוח של רשות מקרקעי ישראל כולל פרק שעוסק בקרן לשמירה על שטחים פתוחים.

עידן ורטהיים: הדוח מופץ, הוא גם הופץ לכנסת, ומועבר לשר.

מיכאל ביטון: דוח כללי של רמ"י?

עידן ורטהיים: דוח כללי של רמ"י שיש בו פרק שעוסק בקרן לשמירה על שטחים פתוחים.

מיכאל ביטון: מנהלת הוועדה הבהירה לכם מראש שזה לא רוח החוק.

מיכאל ביטון: הוועדה אמורה לקבל דיווח סדור.

עידן ורטהיים: החוק קובע שהשר ידווח לוועדת הכלכלה על הפעילות של הקרן.

מיכאל ביטון: והוא דיווח?

עידן ורטהיים: כנראה לא.

מיכאל ביטון: אף פעם בכל השנים האלה?

עידן ורטהיים: אני לא יודע.

אלון טל: למיטב ידיעתי, לא.

עידית חנוכה: דיווחו פעם אחת ב-2015.

עידית חנוכה: הדיווח התייחס לשנים 2013 ו-2014.

עידן ורטהיים: צריך לשאול את השרים שהיו אז.

מיכאל ביטון: אתה מנהל הקרן, לא?

עידן ורטהיים: אני מזכיר הקרן.

מיכאל ביטון: אתה לא אמור להפעיל אותה על פי חוק?

עידן ורטהיים: אני מפעיל אותה על פי חוק.

מיכאל ביטון: קראת את הסעיף הזה?

עידן ורטהיים: אני מעביר את הדיווח לשר.

מיכאל ביטון: אתה לא ראש קטן, נכון?

מיכאל ביטון: אתה ראש גדול.

עידן ורטהיים: הדוח עובר בכל שנה לשר.

עידן ורטהיים: אני חדש בתפקיד.

מיכאל ביטון: מה עשית לפני התפקיד הזה?

עידן ורטהיים: אני עדיין מזכיר מועצת מקרקעי ישראל.

מיכאל ביטון: אז לא קיבלנו עד היום דיווח.

עידן ורטהיים: כנראה לא, אחרת לא היה פה דיון.

מיכאל ביטון: זה עצוב.

מיכאל ביטון: יש לכם שבועיים לשלוח לפה דיווח.

מיכאל ביטון: זה יופיע בוועדה.

מיכאל ביטון: הדיווח ילך גם עשר שנים אחורה, כל פרויקט לאן הלך וכמה כסף, עשור אחורה.

מיכאל ביטון: תוך שבועיים, בבקשה.

מיכאל ביטון: אם יגיע דיווח אז נשחרר את יושב-ראש מקרקעי ישראל, אבל אם לא יגיע דיווח אנחנו נדרוש ששניהם יגיעו לכאן.

עידן ורטהיים: כל הדוחות מפורסמים באתר הרשות.

עידן ורטהיים: אין בעיה, הדיווח יועבר לוועדה.

מיכאל ביטון: עידן ורטהיים, אתה חדש.

מיכאל ביטון: אל תתחכם.

מיכאל ביטון: לא שלחתם דוח לוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: תגיד: עשינו או לא עשינו.

מיכאל ביטון: אל תמרח אותנו עכשיו.

מיכאל ביטון: זה לא בוצע.

מיכאל ביטון: תוך שבועיים יועבר דיווח על העשור האחרון, כל פרויקט לאן הלך: כמה כסף התקבל מן האוצר, כמה בוצע בכל שנה, האם האוצר עמד בהתחייבויותיו בכל שנה ומה היה הביצוע בפועל, האם הייתה העברת יתרות משנה לשנה, האם היו פרויקטים רב-שנתיים, האם היו פרויקטים ששולמו ולא בוצעו.

מיכאל ביטון: דוח מפורט בתוך שבועיים.

גבי לסקי: ומה מצב הקרקע שרכשו.

מיכאל ביטון: עידן, עכשיו לגוף העניין, לאן הלך הכסף בשנתיים האחרונות, לאילו פרויקטים?

עידן ורטהיים: הקרן מימנה בכל השנים מאות פרויקטים.

עידן ורטהיים: אין לי את הרשימה.

מיכאל ביטון: אבל זה הנושא היום.

מיכאל ביטון: איך אתה בא בלי הדברים?

עידן ורטהיים: הנושא היה הדיווח, או אי-דיווחים.

מיכאל ביטון: תראה את שם נושא הדיון: "דיווח לוקה בחסר של הקרן".

מיכאל ביטון: לא היית רוצה להצטייד עם תיק נתונים ולהגיד לנו מה קורה?

מיכאל ביטון: באת לדבר באופן כללי?

מיכאל ביטון: האם זה רעיון כללי?

עידן ורטהיים: אם היו מבקשים הייתי מביא את הנתונים.

מיכאל ביטון: לא הבנת את המשימה.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: אני מקווה שכל זה נעשה בתום-לב.

מיכאל ביטון: אנחנו כבר מודיעים לכם שבתוך שלושה שבועות יהיה דיון נוסף עם כל הנתונים והדוח שביקשתי ושם תוכל להשיב על שאלות מהותיות, בכל שנה מה קרה ולאן הלך הכסף.

מיכאל ביטון: אתה רואה בעיה עם קבלת הכספים מן האוצר באופן מלא?

עידן ורטהיים: לא.

עידן ורטהיים: הקרן עובדת בצורה טובה מאוד.

מיכאל ביטון: אתה מקבל 100% מן ההתחייבויות?

עידן ורטהיים: כן.

עידן ורטהיים: הקרן בכל שנה מחלקת כ-100 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: לא כמה היא מחלקת.

מיכאל ביטון: כמה היא מקבלת.

עידן ורטהיים: היא מקבלת 1% מהתקציב של הרשות.

מיכאל ביטון: היא מחלקת 100% ממה שהיא מקבלת?

עידן ורטהיים: כן.

מיכאל ביטון: יש לה ביצוע מלא?

עידן ורטהיים: יכול להיות שיש יתרות זניחות מאוד שעוברות משנה לשנה.

מיכאל ביטון: אם אני זוכר טוב, בשנים הראשונות היה תת-ביצוע תקציבי, אבל אולי אני מכיר טוב יותר ממך.

עידן ורטהיים: יכול להיות.

יואב שגיא: אוכל לפרט על זה.

מיכאל ביטון: אבל אתה לא עובד בממשלה.

יואב שגיא: אני חבר בהנהלת הקרן.

מיכאל ביטון: אם אתה חבר בהנהלה אז אתה יכול כי יש לך מבט רב-שנתי.

מיכאל ביטון: עידן, מה עוד אנחנו צריכים לדעת?

מיכאל ביטון: מרוב שגילית לנו הכול.

עידן ורטהיים: לעניין הרכישות – אמנם זה הסעיף הראשון אבל הוא לא הסעיף העיקרי של הקרן.

אלון טל: אז למה אתם שמים אותו ראשון בדיווח?

מיכאל ביטון: כי זה בא מן הקופה הכחולה של קק"ל, זה חינוך לציונות, רכישת קרקעות.

מאזן גנאים: כבודך, אם תרשה לי לשאול שאלה, אולי זה יעזור לדיון.

מאזן גנאים: מה הקשר בין המינהל להימנותא?

מאזן גנאים: מה הם תורמים לשטחים הפתוחים?

עידן ורטהיים: המינהל לא קשור להימנותא.

מאזן גנאים: רוב האדמה שהימנותא לוקחת היא אדמת המינהל.

מיכאל ביטון: מאזן, אנחנו עוסקים בקרן שהממשלה הקימה כדי לשמור על השטחים הפתוחים.

מיכאל ביטון: היא לוקחת אחוז מן הרווחים מעסקאות קרקע.

יואב שגיא: לא מן הרווחים אלא מכל ההכנסות.

מיכאל ביטון: מכל ההכנסות.

מיכאל ביטון: השאלות שלך צריכות להיות כמה הגיע לרשויות ערביות, לפרויקטים.

מאזן גנאים: זה דבר אחד, ואני רוצה להודות לך שאמרת שיש למנות חבר הנהלה ערבי.

מאזן גנאים: הימנותא לוקחת אדמה מן המינהל.

מיכאל ביטון: אבל זה לא קשור.

מיכאל ביטון: לא היום, ביום אחר.

מיכאל ביטון: יגיע לכאן ראש המינהל לדיון אחר על דיור בר-השגה.

מיכאל ביטון: אם תרצה לשאול אותו שאלה על הימנותא אנחנו ניתן לך.

מיכאל ביטון: אנחנו ממוקדים עכשיו בקרן ובייעוד שלה.

אלון טל: אני מבין שהשנה לאור ההכנסות הגבוהות מאוד של רמ"י, עד 35 מיליארד ש"ח, יכול להיות שהקרן לשטחים פתוחים תיהנה מ-350 מיליון ש"ח?

אלון טל: שמעתי הערה כזאת פעם.

גבי לסקי: מה הייתה ההכנסה של המינהל השנה?

עידן ורטהיים: ביום ראשון הקרוב ההנהלה תתכנס לחלק את התקציב של שנת 2021.

אלון טל: אבל אנחנו ב-2022, כמעט חצי שנה בתוך 2022, כלומר יש איחור גדול.

מיכאל ביטון: צריך לסיים שנת תקציב במינהל ולראות את הנתונים ואז להעביר.

עידן ורטהיים: אחרי ישיבת ההנהלה יפורסם קול קורא.

עידן ורטהיים: רוב הכסף מחולק במסגרת הקול קורא.

עידן ורטהיים: בקשות שמוגשות נבחנות לפי תבחינים שהנהלת הקרן קבעה ומקבלות ניקוד.

מיכאל ביטון: כמה זמן אתה בתפקיד?

עידן ורטהיים: שבעה חודשים.

מיכאל ביטון: מי עשה את התפקיד לפניך?

עידן ורטהיים: אליסה פרוכט.

מיכאל ביטון: שהיא יועצת שר הבינוי והשיכון.

מיכאל ביטון: היא הייתה אמורה להיות פה.

עידן ורטהיים: היא הייתה אמורה להיות אבל שיניתם את הזמנים.

מיכאל ביטון: אגיד לך משהו על שינוי זמנים.

מיכאל ביטון: מי שבא לכנסת לא מחזיק אותנו בסטופר.

מיכאל ביטון: הדיונים פה מתחילים והקדוש ברוך הוא יודע מתי הם נגמרים.

מיכאל ביטון: זה שדחינו את התחלת הדיון לא אומר שמישהו ישתמש בזה כתירוץ לא להגיע לדיון.

מיכאל ביטון: אנחנו עדיין לא עובדים אצל הממשלה.

מיכאל ביטון: הממשלה עובדת אצל הכנסת.

מיכאל ביטון: זה מתבלבל מידי פעם.

מיכאל ביטון: גם נציגי משרד האוצר היום הבריזו.

יגאל גוטשל: אני הגעתי לדיון.

מיכאל ביטון: אנחנו דרשנו מאגף התקציבים לשלוח לכאן סגני ראשי אגף לדיונים בוועדת הכלכלה, זה סוכם בפעם הקודמת.

מיכאל ביטון: אנחנו עוד לא ממוקדים באוצר בסוגיה פה כי אני רואה בעיות אחרות חמורות יותר של אי-דיווח לכנסת על ידי גוף ציבורי שלא עושה את זה לפי הנוהל כבר שנים רבות, וגם שר שאמון על הדוחות האלה.

מיכאל ביטון: אז אנחנו נקבל דוח תוך שבועיים ונדון תוך שלושה שבועות שוב בפרטי הדוח ונראה תמונה טובה יותר.

מיכאל ביטון: יואב שגיא, ארגוני הסביבה בקרן לשטחים פתוחים, בבקשה.

יואב שגיא: תודה רבה.

יואב שגיא: מי שמכיר אותי – היום זה כבר לא רבים בגילי המתקדם – יודע שאני בדרך כלל מסתכל על מה שחסר ויודע לטפל בזה ולחולל שינויים, כולל בנושא הזה.

יואב שגיא: הפעם באתי לברך.

יואב שגיא: הייתי בין היוזמים של הקמת הקרן ושינוי החוק, ביליתי ימים רבים ושעות רבות בכנסת בעת הדיון ברפורמה.

יואב שגיא: הסיפור של הקרן לשמירת שטחים פתוחים הוא סיפור הצלחה.

יואב שגיא: כפי שנאמר – וצריך יהיה להגיש את זה בדוחות המסודרים – הקרן מאז הקמתה ב-2009, במסגרת שינוי חוק מינהל מקרקעי ישראל, זו הפעם הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל במדיניות המקרקעין שהכנסת הצליחה להכניס למטרות ולתפקידים של מינהל מקרקעי ישראל דאז, רשות מקרקעי ישראל דהיום, את המחויבות לשמירת שטחים פתוחים שהולכים ומתכלים במדינה הזאת.

יואב שגיא: אני מניח שאתם יודעים, אנחנו הולכים להיות המדינה הצפופה ביותר בעולם, אנחנו כבר כמעט שם לגמרי.

יואב שגיא: זו הפעם הראשונה שמדיניות המקרקעין כוללת על פי חוק מחויבות לשמירה על שטחים פתוחים, על טבע, על סביבה ועל צרכים חברתיים.

יואב שגיא: זה מהפכה.

יואב שגיא: במסגרת המהפכה הזאת גם התקבלה ההצעה שלנו, של החברה להגנת הטבע, מכון דש"א – דמותה של ארץ, ושאר גורמי הסביבה להקים את הקרן לשמירת שטחים פתוחים, שמקצה 1% מן ההכנסות מפיתוח הקרקע מידי שנה לנושא של שמירת שטחים פתוחים, שמירת טבע, שיקום נחלים ומענה לרווחת הציבור.

יואב שגיא: מי כמוך יודע, אדוני היושב-ראש, מה שנעשה באגם ירוחם, באזור שלכם.

יואב שגיא: מן הבחינה הזאת זה באמת הצלחה רבתי.

יואב שגיא: אני מוכרח לומר שכאשר "בישלנו" את הנושאים האלה ביחד עם חברי הכנסת וגורמים אחרים היה איזה חשש או שאלה מי ינהל את הקרן.

יואב שגיא: ההחלטה הייתה שהקרן תנוהל על ידי רשות מקרקעי ישראל.

יואב שגיא: היה איזה חשש שפה בעצם אנחנו נותנים לחתול לשמור על השמנת, כלומר שבעצם רשות מקרקעי ישראל נבחנת על פי היקף הקרקעות שהיא משחררת בכלל, ובמיוחד במשבר הדיור, לצורך פיתוח ויש קונפליקטים רבים בנושא של שמירת טבע, של שמירת שטחים פתוחים.

יואב שגיא: אני מוכרח לומר שההימור הצליח.

יואב שגיא: אני יושב בהנהלת הקרן מאז שהיא הוקמה וכל מנהלי רשות מקרקעי ישראל מאז – בהתחלה זה לקח קצת זמן – התאהבו בקרן והם עומדים במשימות ומנהלים את הקרן בצורה יעילה מאוד, באמצעות ההנהלה.

יואב שגיא: ההנהלה היא פלורליסטית, יושבים בה גם נציגי ציבור, גם רשויות מקומיות, גם משרדי ממשלה, וכפי שנאמר יושב-ראש ההנהלה הוא מנהל רשות מקרקעי ישראל.

יואב שגיא: המקור הכספי דובר.

יואב שגיא: מתחילת הדרך ההנהלה קבעה תבחינים כדי לדאוג – יש פה סכום כסף גדול מידי שנה, זה התחיל ב-80 מיליון שקל לשנה, היום זה עבר את ה-100 מיליון שקל לשנה.

יואב שגיא: אנחנו פתאום נהיינו אינטרסנטיים לנדל"ן כי אנחנו מקבלים 1% מן העניין.

יואב שגיא: זה הולך לגדול אפילו יותר בעקבות ההצלחה של רמ"י בשיווק הקרקעות.

יואב שגיא: אני מוכרח לומר שהניהול מאוד יעיל.

יואב שגיא: מלכתחילה התבחינים קובעים למה יוקצו הכספים בהתאם לחוק ולתקנות, בדרך כזאת שיהיה קשה או בלתי אפשרי לייעד את הכספים למטרות אחרות.

יואב שגיא: אתם יכולים לתאר לעצמכם שהסכום הזה קורץ להרבה מאוד גורמים, כולל רשויות עירוניות מבוססות, אבל מלכתחילה החוק קובע שהקרן תטפל בשטחים הפתוחים שבין אזורי הבינוי, כי אלה השטחים שלא היה להם אבא.

קריאה: עדיין אין להם אבא.

יואב שגיא: התרומה היא רבה מאוד.

יואב שגיא: יותר מ-600 פרויקטים אושרו עד היום, במסגרת ש-40% צריכים להיות בעלי נטייה לאקולוגיה, לשיפור, לשמירת טבע וכדומה ו-35% למה שהוגדר כתועלת הציבור, כלומר שימוש לציבור בשטחים באתרים הללו, ויש הקפדה על כך.

יואב שגיא: יש חלוקה ברורה מאוד – אולי בדיון המפורט אפשר יהיה להציג מצגת שתראה את התבחינים האלה – למה הקרן רשאית לאשר כספים ואיך לא יקופח מגזר כזה לעומת מגזר אחר.

אלון טל: אני מבקש לשאול שאלה.

אלון טל: היות ויש לך את הזיכרון המוסדי ומזכיר הקרן כנראה לא היה ברוב הצמתים, אם תוכל להתייחס לדגש שנעשה או לא נעשה במהלך השנים על רכישת קרקעות, כי זה בעצם מופיע כתפקיד הראשון, וגם למה שקצת רמזת עליו, כמה הולך לפריפריה וכמה הולך לערים חזקות.

אלון טל: שמענו איזה מהפך זה עשה בירוחם, ומאידך הכסף הרב שניתן לפארק אריאל שרון, שהוא פארק יפה אבל עיריית תל אביב מן הסתם לא זקוקה אולי לאותם כספים שלכם.

אלון טל: אולי תוכל להתייחס למדיניות של הקרן, כפי שאתה רואה את זה.

אלון טל: אני לא רוצה להעמיד אותך בפינה אבל במסגרת הדיון.

מיכאל ביטון: רק בהיבט הפריפריאלי, במובנים של מרחק מן המרכז לאוכלוסיות במעמד סוציו-אקונומי נמוך שיכולות ליהנות מן המשאבים הללו.

יואב שגיא: לגבי רכישת קרקעות אני יכול לומר שאישית זה היה אחד המניעים הראשיים שהובילו אותנו ליזום את הקמת הקרן.

יואב שגיא: זה התחיל מנושא של פארק השרון.

יואב שגיא: לא פארק אריאל שרון אלא פארק השרון, שהוא פארק שאמור היה להיות מוכרז כבר לפני כמה עשורי שנים לגן לאומי.

יואב שגיא: הנושא הזה התעכב שנים.

יואב שגיא: בתקופה של ממשלת רבין, רבין ביקר במקום, הוקמו ועדות שרים, הוקמו ועדות מנכ"לים אך לא ניתן היה להתגבר על הבעיה העיקרית, שהוועדה המחוזית לא הייתה מוכנה לאשר את הקמת הפארק הזה משום שהפיצויים חלים עליה בעקבות החוק.

יואב שגיא: זה התעכב במשך שנים, עד היום זה עוד לא הסתיים לחלוטין.

מיכאל ביטון: פיצויים למי?

יואב שגיא: לבעלי זכויות בקרקע.

מיכאל ביטון: רכישת קרקע במרכז, שתיים–שלוש עסקאות זה פחות או יותר כל הכסף של הקרן הזאת.

מיכאל ביטון: קרקע במרכז עולה הרבה כסף.

יואב שגיא: נכון.

מאזן גנאים: לא רק במרכז.

יואב שגיא: אבל יש היום הקלות בנושאים האלה.

יואב שגיא: בעצם כשבאנו לראשי מקרקעי ישראל ואמרנו להם: אתם צריכים או להחליף קרקעות או לרכוש קרקעות כדי לאפשר את ההקמה, והקול בא אז מראש הממשלה, הם אמרו: זה לא תפקידנו, בחוק אנחנו לא מחויבים לנושאים האלה של סביבה וחברה, אנחנו אחראים להביא כסף לקופת הציבור ולפיתוח.

יואב שגיא: זה היה אחד המניעים הגדולים לעשות את השינוי.

מיכאל ביטון: בכל שנות קיומה של הקרן רכשו קרקע אי פעם?

יואב שגיא: כן.

יואב שגיא: אני מגיע לזה.

מיכאל ביטון: אם תוכל להגיע לכדי סיום, כדי שנספיק לשמוע עוד דוברים.

יואב שגיא: ההחלטה הראשונה של הקרן הייתה, עוד לפני שהיו קולות קוראים, רכישת קרקע והקרן הקצתה 6 מיליון שקל לרכישת קרקע והטילה את המשימה על רשות הטבע והגנים, בעיקר כדי לרכוש קרקע בתוך שמורות טבע וגנים לאומיים, שבגלל שיש שם קרקע פרטית, אמנם מעטה, ההכרזה מתעכבת.

יואב שגיא: מאז היה מעין קארט בלאנש – יש לכם את הקארט בלאנש של 6 מיליון שקל.

יואב שגיא: לאחרונה זה התעכב קצת.

יואב שגיא: אחת הבקשות שלנו, מעבר לברכות גם אומר מה לדעתי צריך לעשות, היא להגביר את התקציבים לרכישת הקרקע כי זה קריטי.

מיכאל ביטון: מניסיונך כמה כסף עד היום פחות או יותר הושקע ברכישת קרקע באופן מצטבר?

יואב שגיא: ברכישת קרקע, אם אני זוכר נכון, עד היום הושקעו בסביבות 20 מיליון שקל.

אלון טל: זה רבע אחוז מ-800 מיליון שקל, זה סכום פעוט מאוד.

יואב שגיא: נכון.

יואב שגיא: אנחנו עדיין עומדים בפני מצב שיש צורך ברכישת קרקעות.

מיכאל ביטון: אגיד לאלון טל חברי שאני לא בטוח שזה מטרה נעלה לשימוש בכספים האלה, כי אתה משביח נכסים של אנשים פרטיים, הם מקבלים כסף מן המדינה.

מיכאל ביטון: בכסף הזה יכולת לפתח אלפי דונמים או לנקות אלפי דונמים.

אלון טל: אני חושב שזה איזון.

אלון טל: אציג לך דוגמה של גבעת האירוסים.

אלון טל: בנס ציונה יש פנינה שדרך נס לא נהרסה במהלך השנים.

אלון טל: חצי מן הקרקע לדעתי בבעלות קק"ל וחצי בבעלות פרטית.

אלון טל: תושבי נס ציונה הולכים ומצטופפים ואם לא ייעשה עכשיו מהלך לא תישאר להם סביבה פתוחה.

מיכאל ביטון: בכנות כמה שווה הקרקע בנס ציונה?

מיכאל ביטון: סתם בשביל התרגיל.

נאור ירושלמי: השאלה לפי מה אתה קובע.

מיכאל ביטון: לפי שווי שוק.

מיכאל ביטון: הבעלים הפרטיים רוצים שמאות אקטוארית של המצב הקיים.

יואב שגיא: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר בעניין הזה דבר פשוט.

יואב שגיא: יש היום אנומליה מסוימת בנושא מחירי הקרקעות.

יואב שגיא: האנומליה נובעת מכך שעד לא מזמן כל קרקע, וחבר הכנסת אלון טל הזכיר את נס ציונה וראשון לציון, מדובר על חלקות פרטיות שנמסרו כחלקות חקלאיות וכאשר זה בא לדיון בפיצויים מייחסים לזה ערך נדל"ני, כאשר אין להן שום ערך נדל"ני.

יואב שגיא: השטח הזה מיועד בתוכניות לגן לאומי, כלומר אין להם מה לעשות שם, שם לא יהיה נדל"ן לעולם.

יואב שגיא: אגב זה גם אחד הדברים שהכנסת עסקה בו ואנחנו עסקנו בו, האנומליה הזאת, ששטח חקלאי מוזנח, בשטח שאמור להיות גן לאומי - - -

מיכאל ביטון: אני מבין.

מיכאל ביטון: למדינה יש כלים חוקיים לקחת שטח כזה בניגוד לרצונו של אדם?

יואב שגיא: בוודאי.

יואב שגיא: המדינה יכולה להפקיע שטח כזה, כפי שהיא מפקיעה לכבישים.

מיכאל ביטון: להפקיע כולל פיצוי, שמתייחס להיבט החקלאי ולא לשימושים שמישהו מדמיין.

יואב שגיא: פיצוי שהוא לא בשמיים.

יואב שגיא: זה נושא בפני עצמו שצריך לטפל בו.

יואב שגיא: אגב עוד יתרון גדול מאוד של הקרן הוא, מה שהקרן הזאת חוללה מבחינת התייחסות לא רק של הרשויות, הממשל ורשות מקרקעי ישראל מבחינת ההתחייבויות לשטחים פתוחים, לשמירת טבע, אלא כל אלה שמגישים בקשות היום, אנחנו מדברים על חלוקה של יותר מ-100 מיליון שקל לשנה, הבקשות מגיעות כמעט למיליארד שקל לשנה.

יואב שגיא: כלומר התחולל פה שינוי תרבותי, מהפך בעניין התייחסות הרשויות, בעיקר מועצות אזוריות ומועצות מקומיות.

מיכאל ביטון: כן, זה דרמטי.

מיכאל ביטון: הכסף הזה לא רק השפיע, הוא גם יצר מינופים.

מיכאל ביטון: ברגע שיש את ה-2 מיליון שקל הראשונים מן הקרן לשטחים פתוחים מגיעים תורמים, מגיעים כספי פיתוח של משרד הפנים, קק"ל יכולה למנף את זה.

מיכאל ביטון: הפרויקט מתחיל מ-2 מיליון שקל והופך ל-10 או 20 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: אבל בגלל זה דיברנו על רשויות חלשות שצריכות את הכסף הזה, שאין להן הון עצמי ליזמות כזאת ואז הקרן עוזרת להן להביא את הסכום הראשון כדי להתדיין עם אחרים על הרחבת התקציב.

מיכאל ביטון: אנחנו נרצה לראות את הפילוח הזה לפי אשכולות, על השקעות בעשור האחרון לפי אשכולות סוציו-אקונומיים, אילו רשויות קיבלו.

מיכאל ביטון: יואב, סליחה שאני אומר לך אבל אם תוכל בתוך שתי דקות לסיים כדי שנאפשר לעוד דוברים.

יואב שגיא: לגבי הפריפריה – הפריפריה מקבלת.

יואב שגיא: יש גם העדפה לאזורי עדיפות לאומית, למרות שזה גם יוצר אנומליה מסוימת, לא בהכרח מבחינת האקו-סוציולוגיה, אבל יש לעתים העדפה.

יואב שגיא: למשל פארק אריאל שרון שמשרת את האוכלוסייה העשירה ביותר במדינת ישראל מקבל סכומים גבוהים מאוד, שבעצם במידה רבה באים לכסות על התחייבויות האוצר מראש לתת את הכסף הזה, אז קל יותר להטיל את זה על הקרן לשמירת שטחים פתוחים.

יואב שגיא: גם על זה צריך לתת את הדעת.

יואב שגיא: אני רוצה להתייחס גם לשאלה מה הלאה, מה דרוש: הייתי רוצה לראות המשך הקפדה ברורה מאוד על התבחינים שנקבעו, על חלוקת הכסף לפי הצרכים.

יואב שגיא: עד היום זה עובד בהחלט בצורה משביעת רצון אבל צריך להמשיך להקפיד על זה; הנושא של ביסוס ההחלטות של הקרן על איסוף מידע ועל ניטור – זה דבר שלא תמיד מקבל את תשומת הלב ואת ההקצאה הנכונה; ורכישת שטחים.

יואב שגיא: לגבי זה אני רוצה להגיד עוד דבר.

יואב שגיא: יש לנו היום למשל משא ומתן עם ראשון לציון והדוגמה הזאת מרשימה מאוד.

יואב שגיא: ראש עיריית ראשון לציון אמר שהוא מוכן לשים את מחצית מן הסכום אבל הוא צריך גם את התמיכה של הקרן לשטחים פתוחים.

יואב שגיא: יש לנו ישיבה של ההנהלה בשבוע הבא, אני מקווה מאוד שניתן יהיה להתמודד עם זה.

יואב שגיא: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, יואב.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, ותודה רבה לחברי חבר הכנסת אלון טל שהעלה את הנושא החשוב הזה.

גבי לסקי: וגם תודה לכם שהגעתם לדיון החשוב.

גבי לסקי: אני רוצה למקד בכמה שאלות שמטרידות אותי.

גבי לסקי: זה אולי מופנה למזכיר הקרן, עידן ורטהיים: לרמ"י יש הרי הרבה קרקעות ולחלק מהן יש גם ערכי טבע.

גבי לסקי: האם יש מחשבות במקום לבנות עליהן אולי אפשר דווקא לעשות החלפות שטחים, כלומר במקום לבנות על אותן קרקעות, שהן כבר בבעלות רמ"י, לשמר אותן?

גבי לסקי: האם יש הסתכלות כזאת?

גבי לסקי: האם עשיתם מיפוי של כל הקרקעות שבידי המדינה כדי להגיע למסקנות האם דווקא אותן קרקעות כדאי לשמר אותן כשטחים פתוחים ואולי עם הרכישה לעשות החלפות?

גבי לסקי: כי לפעמים אפשר לעשות דברים כאלה.

גבי לסקי: האם יש עבודה שנעשתה בקרן כדי לבדוק את הנושא הזה?

גבי לסקי: זה דבר אחד.

עפרי אוד: אני יכולה להתפרץ ולהגיד שיש לי דוגמה חיה לזה.

גבי לסקי: בהרי ירושלים כנראה זה העניין.

מיכאל ביטון: עפרי אוד, נשתדל לתת לך לדבר, אבל לא להתפרץ.

מיכאל ביטון: היחידים שמתפרצים אצלי, ובמידה, הם חברי כנסת ואני מרשה להם.

גבי לסקי: זה דבר אחד חשוב.

גבי לסקי: שאלה שנייה, אני רואה מהנתונים שהביא חבר הכנסת טל שחלק מן הכספים עוברים לחברה הממשלתית לתיירות, לרשות העתיקות, כלומר לגופים שיש להם תקציב בדיוק לדברים האלה.

גבי לסקי: למה כספי הקרן צריכים ללכת לגופים שיש להם תקציב ייעודי לטפל במרחב הציבורי, למשל לרשות הניקוז?

מיכאל ביטון: לפעמים הרשות המקומית רואה בחברה הממשלתית לתיירות או בגוף אחר קבלן ביצוע שלה, כמתכלל של איזה פרויקט.

מיכאל ביטון: נניח עושים בטבריה טיילת וראש הרשות נמצא בקשיים, הוא אומר: תבצעו את זה אתם.

מיכאל ביטון: הוא נותן הסכמתו לתת את זה, כי בסוף הפרויקטים האלה, גם אם זה הגיע לחברה הממשלתית לתיירות או לגופים אחרים, מבוצעים ברשות מסוימת.

מיכאל ביטון: מה שחשוב הוא לא מי ביצע אלא מי נהנה מן הפירות, לאיזו קהילה זה הגיע.

מאזן גנאים: אבל יש כאלה שמרוויחים פעמיים, העשירים.

מיכאל ביטון: אנחנו עוד לא יודעים כמה הושקע בחברה הערבית על ידי הקרן הזאת.

מאזן גנאים: כמעט אפס.

מאזן גנאים: אני אומר לך מניסיון, הייתי ראש רשות – כמעט אפס.

מיכאל ביטון: מאזן, היית ראש רשות, אבל הגשת בקשה לקרן?

מאזן גנאים: הגשתי, דיברתי, בכיתי ולא קיבלתי כלום.

עידן ורטהיים: יש נתונים לגבי החברה הערבית.

עידן ורטהיים: אנחנו גם מחויבים לפי החלטות ממשלה לאחוזים בהתאם לשיעור של החברה הערבית באוכלוסייה.

עידן ורטהיים: בשנים האחרונות החלוקה לחברה הערבית היא בהתאם לשיעור שלה בכלל האוכלוסייה.

מיכאל ביטון: אז 20% לפחות הולך לחברה הערבית.

אלון טל: זה נקבע ברשימת הפרויקטים.

מיכאל ביטון: הוא אמר: בשנים האחרונות.

גבי לסקי: יש משהו בג'ת.

מיכאל ביטון: יכול להיות שהחברות הממשלתיות, הביצוע שלהן הוא גם בישובים ערביים.

עידן ורטהיים: הקרן מקפידה.

עידן ורטהיים: גם יש עכשיו החלטות ממשלה שמחייבות אותה.

עידן ורטהיים: הקרן מקפידה שהאחוז שיועבר לרשויות מקומיות - - -

מיכאל ביטון: ראית מה זה, מאזן, בזכותכם.

מאזן גנאים: לצערי זה בזכות העובדה שאנחנו נמצאים באשכולות 1–3.

מיכאל ביטון: בזכות זה שאתם בממשלה.

גבי לסקי: כמובן בגלל חוסר בנתונים קונקרטיים אנחנו לא יכולים להעביר ביקורת אמיתית, בלשון חיובית, כלומר לבקר את הביצועים ואת ההעברות לאשכולות.

גבי לסקי: אני חושבת שחשוב שהמידע הזה יהיה.

גבי לסקי: לכן, כבוד היושב-ראש וחברי, אני מציעה, אם הדיווחים הולכים ישירות לשר אבל מסתבר שמ-2015 לא היה דיווח לוועדה אז יכול להיות שיש צורך בתיקון של החוק, שיהיה דיווח של הקרן ישירות לוועדה, לא את כל הפרק של רמ"י אלא דיווח של הקרן ישירות לוועדה פעם בשנה.

מיכאל ביטון: איזה משרד אמון על החוק הזה, משרד הבינוי והשיכון?

מיכאל ביטון: יש לנו פה תיכף את אליה פרוכט, היא בזום?

מיכאל ביטון: תודה, גבי.

אלון טל: אני רק מבקש לשאול דבר אחד על החלוקה ברכישות עיקריות.

אלון טל: בעולם מושלם, לשיטתי לפחות, הרכישות העיקריות יהיו בשטח פתוח שלא שייך לאף אחד.

אלון טל: כולם נהנים מן הטבע או מן החוויה בחוץ.

אלון טל: יש כמובן מקום לרשויות מקומיות אבל אני חושב שהרעיון של הקרן היה דווקא לתפוס את המקומות שהם לא שטח עירוני או ישוב אלא לטובת כולם.

מאזן גנאים: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

מאזן גנאים: אני מודה לך, חבר הכנסת טל, באמת ללא ספק הנושא חשוב מאוד.

מאזן גנאים: אני רוצה לדבר על שני דברים, לשים דגש על הפריפריה, במיוחד לישובים שנמצאים באשכולות 1–3, כי בסך הכול יש להם תוכנית הבראה, חשב מלווה ואין להם מה להשקיע.

מיכאל ביטון: אמרת שאין להם מה להשקיע.

מיכאל ביטון: יש התניית מאצ'ינג של עירייה בקבלת הכספים?

עידן ורטהיים: יש העדפה.

מיכאל ביטון: מי שמביא מאצ'ינג מקבל ניקוד?

עידן ורטהיים: אבל גם בלי מאצ'ינג אפשר לקבל כסף.

מיכאל ביטון: זה חשוב.

מאזן גנאים: דבר שני, אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש.

מאזן גנאים: לא יכול להיות שעד היום אין חבר דירקטוריון ברשות מקרקעי ישראל מן החברה הערבית, לא יכול להיות שלחברה הערבית אין נציג.

מיכאל ביטון: עידן, אתה ממועצת רשות מקרקעי ישראל?

עידן ורטהיים: כן.

מיכאל ביטון: כמה חברים יש במועצת רשות מקרקעי ישראל?

עידן ורטהיים: 13 חברים.

מאזן גנאים: אין שם אף נציג מן החברה הערבית.

מיכאל ביטון: יש נציג ערבי?

עידן ורטהיים: לא.

עידן ורטהיים: אמור להיות נציג.

מאזן גנאים: אמור להיות.

מאזן גנאים: אז אני מבקש מכבודך שיהיה נציג מן החברה הערבית, כי החברה הערבית סובלת יותר מכל חברה אחרת בקשר לשטחים הפתוחים, רשות מקרקעי ישראל, הימנותא.

מאזן גנאים: לא במקרה הזכרתי את הימנותא.

מיכאל ביטון: יש נציג ספציפי שעתיד להתמנות?

עידן ורטהיים: כרגע יש ממלא מקום מן החברה הערבית.

מאזן גנאים: מה שמו?

מאזן גנאים: אתה לא זוכר?

עידן ורטהיים: פאיז חנא ממשרד הפנים יושב במועצה.

מאזן גנאים: הוא קצין מחוז.

מאזן גנאים: הוא היה בנצרת ואחרי כן עבר לחיפה.

מאזן גנאים: אני מבקש שיהיה חבר קבוע.

מאזן גנאים: לא אכפת לי מי אבל שיהיה נציג לחברה הערבית.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: בקשה ראויה ונכונה.

מיכאל ביטון: תודה, מאזן.

מיכאל ביטון: עפרי אוד, בבקשה.

עפרי אוד: אני מייצגת כאן את ארגון מצילים את העיר ירושלים.

עפרי אוד: תודה לאדוני היושב-ראש ולאלון טל על הישיבה הנוכחית.

עפרי אוד: אנחנו ארגון אזרחי שמנסה להציל את ההרים מסביב לירושלים.

עפרי אוד: אני מייצגת פה אלפי אנשים, אם לא עשרות אלפי אנשים, ואני באה לכאן עם כמה עניינים.

עפרי אוד: חברי יואב שגיא אמר שאחד מן הדברים ששמתם בראש הוא לשמור על השטחים הפתוחים בין מקומות בנויים.

עפרי אוד: זו מטרה שאנחנו נלחמים עבורה בשיניים מאז שהפילו את תוכנית ספדי לפני יותר מ-15 שנים.

עפרי אוד: תסלחו לי, אני מתרגשת, הלב שלי דופק אבל זה בעורקיי.

מיכאל ביטון: לאט-לאט.

מיכאל ביטון: טוב להתרגש.

עפרי אוד: מאז שנפלה תוכנית ספדי אנחנו עדים ל"אכילה" בשטחים הפתוחים.

עפרי אוד: אני בטוחה ששמעתם על רכס לבן א', התוכנית הראשונה שכבר אושרה, והתוכנית הקטנה שבונים עליה עכשיו, ועד למבשרת ציון והרחבה בכבישים וסלילה עד לכביש 1.

עפרי אוד: אנחנו במאבק קשה מאוד.

עפרי אוד: בדיוק המטרה שלשמה אתם הקמתם את הקרן ואתם מתיימרים לממש, אנחנו נאבקים למענה יום-יום.

עפרי אוד: אני רוצה להעלות כמה נקודות.

עפרי אוד: אני מעריכה את הפעולות שאתם עושים בגזרות אחרות בשימור – אפילו כתבתי לעצמי כדי להדגיש את זה: מניצנים לזיקים שביל האור שעשיתם, חורשת הצנחנים ודברים אחרים של שיקום יפה.

עפרי אוד: אבל עוד לפני שאנחנו עוסקים בשיקום אנחנו צריכים לשמור על הקיים.

עפרי אוד: דיברתם על רכישה של קרקעות בשטחים פרטיים.

עפרי אוד: שכונת סובב הדסה עין כרם היא שכונה שהיא כביכול בבעלות פרטית, אבל הנה יש אפשרות לקרן לעשות שם משהו.

עפרי אוד: דבר נוסף שאתו אנחנו מתמודדים זה חקלאות בהרי ירושלים, שהורסת את המגוון הביולוגי.

עפרי אוד: אנחנו מדברים על שטחים ערכיים ברמה גבוהה מאוד, גם מבחינת מורשת, גם מבחינה אקולוגית, גם מבחינת מעבר של בעלי חיים, מבחר מינים, 13 מעיינות – אלה הממדים.

עפרי אוד: אנחנו מדברים על 80,000 דונם של שטחים פתוחים שנמצאים בסכנה יום-יומית.

אלון טל: הם בבעלות פרטית?

עפרי אוד: חלק מן השטחים נמצאים בבעלות פרטית, שלושה מגרשים בסובב הדסה.

עפרי אוד: אמנם הם שטחים קטנים, כפי שאמרתם קודם, של עשרות דונמים, אבל בעצם קיום בנייה בשטחים הפרטיים שם מאפשר את הבין לבין למכור.

אלון טל: איך בפועל היה קורה הביצוע, מה שהיא מציעה?

אלון טל: נמצא דרך לרכוש את השטח הפתוח במורדות הדסה, שכולם מבינים שיהיה באמת מיותר לבנות שם, ואפילו ראש העיר שנפגשתי אתו לפני שבוע אמר לי שהוא מתנגד להקמת דיור, אבל יבוא ראש עיר אחר שאולי יחשוב אחרת.

אלון טל: זה אולי הזמן שיש שטחים פתוחים, עם ההכנסות הטובות.

אלון טל: בפועל איך אפשר לקדם את זה?

מיכאל ביטון: עפרי, אנחנו עוסקים בקרן.

מיכאל ביטון: לא לפזר אותנו למאבקי סביבה כלליים.

מיכאל ביטון: ספציפית על הקרן – תני לנו את עצתך ומחשבתך.

עפרי אוד: ספציפית על הקרן – זה משהו שבאפשרותה לעשות, לרכוש את השטחים שאנחנו נאבקים עליהם, שפה בכנסת בדיון הפילו את תוכנית ספדי, את אותו דבר אנחנו מנסים לעשות עכשיו פעם נוספת.

עפרי אוד: אלה שטחים עצומים, זה פרוזדור ענק.

עפרי אוד: זה לא מאבק סביבתי מקומי כפי שנהוג לחשוב.

עפרי אוד: אלה שטחים שמשרתים את כלל האוכלוסייה בארץ.

עפרי אוד: זה כמו עכשיו להחריב את קיסריה מבחינת המורשת של המקום, אז זה לא כל כך נקודתי.

עפרי אוד: אם אנחנו מדברים על משהו קצת יותר גדול, 30 מיליון שקלים לשיקום שטחים כתוצאה מן השרפה בהרי ירושלים הוקצו מטעם הקרן.

עפרי אוד: אנחנו שואלים לאן הכסף הלך ומה עושים איתו?

עפרי אוד: יפה שנותנים את זה לשיקום אבל אנחנו רוצים שישקיעו את אותם כספים בשימור השטחים הפתוחים, שכרגע רמ"י בעצמה מתכננת לבנות עליהם, איזה אבסורד.

עפרי אוד: תודה רבה.

מיכאל ביטון: כן, אבל זה כמו מין רעיון שצריך לייצר איזונים בין פיתוח של שטחים חדשים לבין התחדשות עירונית וניצול השטחים הקיימים והרעיון שהקרן תצטרף למאבקים הסביבתיים והיא תקנה קרקעות שנאבקים עליהן.

מיכאל ביטון: זה יכול להיות נכון למקומות מסוימים ופחות נכון למקומות אחרים.

עפרי אוד: ספציפית אם אתה נכנס למקומות של התחדשות עירונית אז העיר ירושלים יכולה לעשות הרבה יותר ואין צורך בפיתוח החוצה.

מיכאל ביטון: אני הייתי ראש עיר אז אני יותר מידתי ממך.

מיכאל ביטון: יש פעמים שאתה יוצא החוצה ויש פעמים שאתה מתכנס ויש פעמים שאתה מפתח.

עפרי אוד: אשמח לקחת אותך לסיור.

עפרי אוד: ראיתי להראות סרטון כדי שתוכלו לראות את המרחבים הפתוחים ואת הערך שלהם.

מיכאל ביטון: את חושבת שאני לא מכיר את עין טייסים ואת עין לבן, את צור הדסה ואת הוואדי בצור הדסה?

עפרי אוד: כיף לי שאתה מכיר.

מיכאל ביטון: יש פה סוגיה קבועה בין מי שאומר: אל תבנו כלום, לבין מי שאומר: חייבים לבנות.

מיכאל ביטון: התבונה היא למצוא דרכים – כמה שיותר התחדשות עירונית, ולפעמים גם בונים בשטחים פתוחים.

עפרי אוד: השאלה על אילו שטחים פתוחים.

מיכאל ביטון: אני לא מתווכח אתך ספציפית.

מיכאל ביטון: הרי ירושלים הם נכס, הם ריאה ירוקה.

מיכאל ביטון: נסעתי שלוש שנים בכביש ולא הבנתי למה עשו את הגשר הזה, את שתי הקשתות הללו, עד שהבנתי שזה מעבר לבעלי חיים.

עפרי אוד: השאלה שלי לקרן היא איפה הכסף שקשור בשיקום הרי ירושלים כתוצאה מן השרפה?

עפרי אוד: זו השאלה העיקרית.

עפרי אוד: והשאלה השנייה היא לגבי רכישת קרקעות של סובב הדסה ושיקום עין שריג, שהוא שטח חקלאי.

מיכאל ביטון: בדיון הבא אנחנו נראה מה הושקע במרחב הרי ירושלים.

מיכאל ביטון: המאבק שלך הוא חשוב, אבל המאבקים הסביבתיים הם מן החרמון ועד אילת.

עפרי אוד: הקרן לשטחים פתוחים צריכה להגן על השטחים הפתוחים כפי שהם עצמם אמרו.

מיכאל ביטון: עפרי, את במאבק ספציפי.

עפרי אוד: נכון, אני באתי לייצג אותם.

מיכאל ביטון: לנו יש ראייה ארצית אז המידתיות היא שאנחנו נקבל תשובות בדיווח המפורט על מה נעשה במרחב הרי ירושלים בקרן לשטחים פתוחים ומה ניתן עוד לעשות, אבל קולך נשמע בוועדה והמאבק שלך חשוב.

עפרי אוד: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אנחנו חייבים לסיים בגלל לוחות זמנים קצרים.

מיכאל ביטון: יש מישהו פה שחייב לדבר?

מיכאל ביטון: קצר ולעניין.

מיכאל ביטון: תציג את עצמך.

נאור ירושלמי: אני מכהן כסגן ראש עיריית נס ציונה.

נאור ירושלמי: גם אני קצת מתרגש, ברמות אחרות, אבל עדיין חלק משמעותי בפעילות הציבורית שלי, שהביא אותי גם לתפקיד הנוכחי, היה מאבק מקומי על שמירה, הגנה והכרזה על גן לאומי גבעות כורכר נס ציונה.

נאור ירושלמי: אתה אומר שיש הרבה מאבקים.

נאור ירושלמי: פה זה לא סתם מאבק, ואני אדגיש את הנקודה.

נאור ירושלמי: תן לי שתי דקות ברשותך כדי להגיד את הדברים.

נאור ירושלמי: הגן הלאומי הזה לא נולד ממאבק.

נאור ירושלמי: הגן הלאומי הזה נולד מהחלטת ממשלה ב-1983 על תמ"א 8, תוכנית מתאר ארצית לגנים ושמורות, שבה בין היתר מופיע הגן הלאומי הזה, 800 דונם עם מפה.

נאור ירושלמי: הכירו בערכיות שלו כבר אז.

נאור ירושלמי: זה מקום הגידול של אירוס הארגמן, של רותם המדבר, של שום תל אביב ועוד עשרות מינים אדומים ואנדמיים, ובסך הכול יותר מ-400 מיני צומח וחי לפי סקר טבע רשמי שנערך לפני כמה שנים.

נאור ירושלמי: לפני שבוע בדיוק, אדוני היושב-ראש, שליש משטח הגן הלאומי המיועד עלה באש, כל הצד הדרומי שלו נשרף, פעם שנייה בשנתיים האחרונות.

נאור ירושלמי: פרט לשטח הטבעי והנזק הגדול לטבע הלהבות איימו גם על שתי שכונות מגורים שצמודות לשטח הטבעי.

נאור ירושלמי: הסכנה לחיי אדם ולרכוש ברורה, הנזק לטבע הוא גדול.

נאור ירושלמי: בנקודת הזמן הנוכחית אין שום אפשרות לנהל בשטח הזה ממשקי אש, לפרוץ שבילי חיץ, פשוט כי מדובר בשטח פרטי שעדיין לא עבר לניהול רשות הטבע והגנים.

מיכאל ביטון: כמה מן השטח נמצא בבעלות פרטית?

נאור ירושלמי: כ-600 דונם, רובו.

נאור ירושלמי: לשם כך דרושה הכרזה של הגן הלאומי, ובשביל הכרזה צריך פדיון שטחים, או לפחות מנגנון שיוכל לפתור את זה.

מיכאל ביטון: כמה כסף צריך לזה?

נאור ירושלמי: השאלה לפי מה אתה מחשב: לפי שטח חקלאי שכבר 40 שנים מיועד להיות גן לאומי או לפי, כפי שאמר מורי ורבי יואב שגיא, שטח למגורים.

מיכאל ביטון: תן לנו את האומדן הנמוך ביותר והגבוה ביותר.

נאור ירושלמי: הנמוך ביותר הוא עשרות בודדות של מיליוני שקלים, והגבוה ביותר – השמיים הם הגבול.

נאור ירושלמי: השאלה לפי מה אתה מחשב, לפי וילות או בתים משותפים או לפי שטח חקלאי.

נאור ירושלמי: אבל בשום שלב לא הייתה שם תוכנית תקפה לבינוי.

מיכאל ביטון: מה תפקידך בעירייה?

נאור ירושלמי: אני סגן ראש העיר ואני עובד בעניין הזה במשותף עם ראש העיר שלנו.

מיכאל ביטון: למען הסדר הטוב, אתה לא רשום אצלי כדובר, אז בפעם הבאה תירשמו.

מיכאל ביטון: אתה צריך להירשם באתר הוועדה, שאני לא אשכח אותך.

מיכאל ביטון: פשוט במקרה שאלתי מי לא דיבר.

מיכאל ביטון: עכשיו אני שואל לגבי העירייה: יש לכם החלטת עירייה, החלטת ועדה לתכנון ובנייה, ששם יהיה פארק?

מיכאל ביטון: מדיניות העירייה היא לייעד את השטחים האלה אל מה שאתה רוצה?

נאור ירושלמי: כן.

נאור ירושלמי: כאמור קיבלנו את זה כהחלטת ממשלה, כתוכנית מתאר ארצית.

נאור ירושלמי: אנחנו שמחים עליה וקבענו בהחלטה של הוועדה המקומית את גבולות הגן הלאומי.

נאור ירושלמי: זה קרה כבר לפני שבע או שמונה שנים.

נאור ירושלמי: מדיניות העירייה היא להגן על השטחים הפתוחים כטבעת ירוקה סביב העיר.

נאור ירושלמי: יש לנו עוד כמה אזורים כאלה.

מיכאל ביטון: אתה טוען ש-600 דונם מתוכם הם בייעוד של חקלאות.

מיכאל ביטון: האם הם משמשים לחקלאות בפועל?

נאור ירושלמי: לא, כבר הרבה מאוד שנים לא, עשרות רבות של שנים אין שימוש לחקלאות מעשית.

נאור ירושלמי: הנקודה היא שבדרך זו או אחרת הפה שאישר, או שקבע את מיקומם של גנים ושמורות, הוא גם זה שצריך למצוא להם דרכי מימון.

נאור ירושלמי: אי אפשר להטיל את העול הזה, שהוא כבד מנשוא, על ועדה מקומית, על רשות מקומית, לא משנה באיזה גודל ואפילו לא משנה באיזה מצב סוציו-אקונומי.

נאור ירושלמי: ברשותך יש לי שלוש נקודות קצרות של פתרונות אפשריים לקידום הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תגיד את זה בדקה.

נאור ירושלמי: אני שמח שקבעת דיון נוסף.

נאור ירושלמי: אני מציע שמרכז המחקר והמידע של הכנסת יכין מסמך על מודלים לרכישת שטחי טבע ברחבי העולם.

נאור ירושלמי: יש כאלה יעילים.

נאור ירושלמי: חלקם ממומנים מן הציבור, חלקם ממומנים מן הממשלה או ביחד.

נאור ירושלמי: דבר שני, לבדוק אפשרות שהקרן לשטחים פתוחים, שניזונה היום מ-1% מהכנסות רמ"י, תקבל גם 1% מהכנסות קק"ל מרווחים על שיווק קרקע, אולי במסגרת העסקה החמש-שנתית של הממשלה עם קק"ל.

יואב שגיא: זה נכלל.

נאור ירושלמי: אני חושב שאפשר גם קצת יותר, אולי אפילו הרבה יותר.

נאור ירושלמי: דבר שלישי, להרחיב במידה ממש מצומצמת את הנהלת הקרן ולהוסיף לה נציג אקדמיה, מישהו שעוסק בתחומים הרלוונטיים, כמו אקולוגיה, כדי לתת שם גם את התמונה הזאת, כפי שיש במליאה של רשות הטבע והגנים.

מיכאל ביטון: יש בקרן אנשים מרט"ג ומן החברה להגנת הטבע שמרכזים ידע אקדמי נרחב בתחומים הללו.

נאור ירושלמי: רט"ג, עם כל הכבוד, ויש הרבה כבוד, הייתי חבר מליאת רט"ג שתי קדנציות, היא זרוע של המדינה.

נאור ירושלמי: אני מדבר על אישיות אקדמית עצמאית ולכן יש לכך חשיבות.

מיכאל ביטון: תודה לך, נאור.

מיכאל ביטון: נעקוב גם אחרי הנושא שהצגת.

יוסי בורדוביץ: אדוני היושב-ראש, אפשר להוסיף מעט מידע?

יוסי בורדוביץ: אני ד"ר יוסי בורדוביץ, ראש תחום מורשת ברשות הטבע והגנים, ארכיאולוג בהכשרתי, אז אני גם דואג לצד של המורשת והתרבות החומרית, לא רק לעניין האקולוגי, שמקבל יותר משקל בקרן אבל גם תומך יפה בעניינים החשובים האלה.

יוסי בורדוביץ: אנחנו אלה שכרגע רוכשים את הקרקעות מטעם הקרן.

יוסי בורדוביץ: יש לנו ממונה שעוסק אך ורק ברכישת קרקע למטרות שמירת טבע.

יוסי בורדוביץ: הפעולה הזאת מאוד לא פשוטה כי הרבה מאוד מן הבעלים של הקרקעות שבשטח שמורות טבע וגנים לאומיים מחזיקים את הקרקע בכוח.

יוסי בורדוביץ: אנחנו מחויבים לשלם על פי מחיר של שמאי ממשלתי.

יוסי בורדוביץ: יש את המחיר הזה ואנחנו מוגבלים על פי החוק.

יוסי בורדוביץ: לכן היזמים מן השוק הפרטי מתחרים חזק מאוד הרבה פעמים על הקרקעות הללו ונוצרות בעיות מסוימות.

יוסי בורדוביץ: רק שהמידע הזה יהיה לפניכם.

נאור ירושלמי: אבל שום חלק מהן לא ראוי לבנייה וגם לא יהיו לבנייה אז זה עניין תיאורטי.

מיכאל ביטון: אתה לא מדייק ואתה מיתמם.

מיכאל ביטון: יש סחר בקרקעות חקלאיות שנמכרות כפוטנציאל עתידי לבנייה.

מיכאל ביטון: אנשים קונים את הפוטנציאל.

מיכאל ביטון: יוסי בורדוביץ, כמה קרקעות קניתם בשנתיים האחרונות?

יוסי בורדוביץ: אנחנו מקבלים מן הקרן 6 מיליון שקל בשנה ועם הכסף הזה אנחנו רוכשים.

יוסי בורדוביץ: לפעמים אנחנו מוכנים מראש - - -

מיכאל ביטון: יוסי, זה לא מתאים לוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: תענה על השאלה: כמה קרקעות קניתם בשנתיים האחרונות?

יוסי בורדוביץ: אני בדקתי כדי שתהיה לי תשובה.

מיכאל ביטון: בדיון הבא תביאו לנו את הפירוט, מה נרכש לאורך השנים.

יוסי בורדוביץ: בדיון הבא אוכל לתת לך פירוט מדויק אבל אנחנו מדברים על מאות דונמים.

מיכאל ביטון: תענו לנו תשובה.

מיכאל ביטון: כפי שהקרן תציג לנו פעילות של עשור, אתם תציגו לנו בכל שנה מה קניתם ואיפה, בטבלה.

מיכאל ביטון: תשלחו את זה בתוך שבועיים כדי שזה יהיה בסיס לדיון בעוד שלושה–ארבעה שבועות.

יוסי בורדוביץ: בהחלט.

יוסי בורדוביץ: יש לנו את הנתונים.

מיכאל ביטון: אלון טל, משפט סיום ונסכם את הדיון.

אלון טל: אפתח במילה על צדק בין-דורי.

אלון טל: אני חושב שהקרן לשטחים פתוחים היא ביטוי למחויבות שלנו לספק לילדינו נוף ארץ ישראלי יפה.

אלון טל: לכן אנחנו מברכים.

אלון טל: יחד עם זאת, ממה ששמעתי, עם 6 מיליון שקל, שהוא 6% מן התקציב, הייתי חושב שהוועדה הזאת צריכה במסגרת הדיון לשמוע אם זה מחויבות שאמורה להמשיך או להשתנות.

אלון טל: על כל פנים, אני שמח, אדוני היושב-ראש, שאתה דורש לקבל את הדברים בתוך שבועיים כי זה מידע ציבורי חשוב, זה כסף רב, ובעיקר זה העתיד של הילדים שלנו.

אלון טל: אנחנו נשמח לשמוע גם בקשר לסיפור של החלוקה ההוגנת כדי שהשכבות החלשות יקבלו, שהציבור הערבי יקבל את חלקו ההוגן.

אלון טל: אני מאמין שביחד נוכל לשמש חיזוק לפעילות החשובה של הקרן.

אלון טל: אני מברך על הקרן ועל הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני מסכם את הדיון.

מיכאל ביטון: ראשית, אנחנו רוצים לברך את משרד הבינוי והשיכון ואת רשות מקרקעי ישראל על הקמה והפעלה של הקרן לשטחים פתוחים, ובמיוחד, כפי שנשמע, כשיש ניצול כמעט מלא של הכספים האלה לאורך השנים ועשרות, אם לא מאות פרויקטים שמבוצעים ברחבי הארץ ובשיתוף פעולה בתוך המועצה שמלווה את הקרן לשטחים פתוחים גם עם ארגוני החברה האזרחית וארגונים ירוקים.

מיכאל ביטון: לא נחה דעתנו מעבודת הקרן בדיווח לכנסת ולא ראוי שהקרן לא דאגה לשלוח דוח לוועדת הכלכלה בכל שנה, מאז 2015.

מיכאל ביטון: לכן אנחנו מבקשים שבתוך שבועיים יונח בוועדה דוח על העשור האחרון, על השקעות הקרן, לפי הפירוט הבא: הרשות שבה הושקע הכסף, מטרת הפרויקט, האשכול הסוציו-אקונומי שהפרויקט הזה מבוצע בו, השותפים לפרויקט, ואם תוכלו גם להגיד לנו את מידת היישום, הצלחה ומימוש, האם הדבר הזה הסתיים, קיים, מתוחזק ומופעל כראוי לאחר אותן שנות השקעה, בפריסה ארצית ואזורית, תמונה מה קורה בגליל, בנגב, במרכז, בשטחים הפתוחים שעוד קצת נותרו במרכז, על פני עשור.

מיכאל ביטון: טבלה ידידותית, שקופה, מפורטת, עם מספרים, עם סכומים, עם סך כל הניצול בכל שנה מול ההקצאה השנתית, ואם יש מידע על העברה משנה לשנה או תקצוב רב-שנתי לציין גם את זה בעמודה נפרדת.

מיכאל ביטון: עידן ורטהיים, אנחנו מטילים עליך הרבה אבל הטבלה הזאת תעזור לך בכל מקרה לנהל את העניינים.

מיכאל ביטון: היא קיימת, כל שכן שאתה תביא לנו אותה בתוך שבועיים.

מיכאל ביטון: אנחנו נערוך כאן דיון בעוד שלושה–ארבעה שבועות, דיון קצר שבו נראה את התמונה ונתייחס.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים משר הבינוי והשיכון לפעול לכך שיהיה נציג של החברה הערבית גם במועצת מקרקעי ישראל וגם במועצת הקרן לשטחים פתוחים, וגם נבקש לקבל את הפילוח, במיוחד בשנים האחרונות שבהן יש דרישה ממשלתית להקצאה לפחות של היקף הייצוג של החברה הערבית באוכלוסייה, את אותו שיעור תקציבי בעבודת הקרן.

מיכאל ביטון: אנחנו מודים ליואב שגיא, שהוא ממנהיגי הגנת הסביבה ושמירת הטבע והחינוך לטבע בישראל, על היותו אחד מן הגורמים הדרמטיים להקמת הקרן, על הליווי שלה והמימוש בפועל.

מיכאל ביטון: מעטים האנשים שזוכים בחייהם להציף בעיה חברתית, לפעול למענה ולראות בהתגשמות הרעיון.

מיכאל ביטון: כמו גם האמירות של יואב שגיא שיש עוד מה לשפר בעבודת הקרן, אבל התמונה הכללית היא טובה ואנחנו רוצים לראות שהיא מצוינת, והמעבר בין טוב למצוין דורש עוד שיפורים ובקרות והדגשים, ואת זה נעשה.

מיכאל ביטון: במידה ומשרד הבינוי והשיכון יחליט לעשות תיקון קל בקרן ולהתאים אותה בחקיקה לצרכים שלו לאור היישום בפועל ולראות אם יש לקונות או תיקונים לקרן שהוא רוצה להביא לוועדה, נשמח.

מיכאל ביטון: ובתוך זה גם להגדיר את הדיווחיות הישירה בין הקרן לבין ועדת הכלכלה ללא מתווכים, באופן סדור, פעם בשנה זה מספיק.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני נועל את הדיון.