ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 146, 2022-06-13 12:00

וליד טאהא: שלום לכולם.

וליד טאהא: הדיון היום הוא על היערכות הרשויות המקומיות ושירותי הכבאות בחברה הערבית לסכנת השריפות בקיץ.

וליד טאהא: זה לא רק בקיץ, כי שריפות יש גם בחורף.

וליד טאהא: לעתים התנהגות לא נאותה של בני אדם גורמת לשריפה, בין אם בטבע ובין אם בבתים, וכאשר לא פועלים בהתאם לכללי הבטיחות משלמים על זה ביוקר.

וליד טאהא: הסוגיה של החברה הערבית יש לה ממד נוסף – עד עכשיו, ואני מודע גם לתוכניות וגם להיערכות, המדינה לא מצליחה לסגור פערים בכל הקשור לפריסה, היערכות, נקודות, תחנות וכל הנלווה לדבר הזה בתוך החברה הערבית.

וליד טאהא: אנחנו לא נדבר ונתעמק בסיבות, אין טעם, אבל אני וכל אחד אחר מכירים אותן.

וליד טאהא: יש מציאות בשטח שאומרת שהנושא הזה מחייב פעילות שהיא מתוך גישה אחרת, מתוך תכנון אחר, מתוך מדיניות אחרת, כל יישוב ערבי בהתאם למספר התושבים, קרבה או מרחק מתחנה.

וליד טאהא: בסופו של דבר אנחנו מדברים, תרתי משמע, על חיי אדם.

וליד טאהא: כאשר יש שריפה, יש נזק רב לרכוש, לעתים לטבע, אבל לצערנו גם משלמים בחיי אדם.

וליד טאהא: אנחנו נשמע משירותי הכבאות מה מתכוונים לעשות, ממש בתקופה הקרובה, כדי להתחיל לסגור את הפער הזה במעשים.

וליד טאהא: שמענו הרבה דיבורים, יותר מדיי, אנחנו רוצים לדעת מה רוצים לעשות, כדי שכשאני אבוא לוועדה בעוד שישה חודשים – וכנראה שאני אבוא, שאף אחד לא יחשוב אחרת – כדי לעשות דיון המשך, אני לא רוצה שיחזרו על אותה מנטרה שהייתה מאז ומעולם.

וליד טאהא: מה צריך לעשות עכשיו, איפה הבעיה – תגידו שרמ"י לא משתפים פעולה בהעברת קרקע; תגידו ראשי רשויות חולמים על משהו אחר; תגידו אין כסף, אנחנו עניים – תגידו מה הבעיה כדי שנדע שאנחנו מתחילים מייד משהו חדש בכל הקשור לשירותי הכבאות בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: סבאח אל ח'יר, אדוני היושב-ראש.

אילון רן: שלום לכולם, אני מתכנון כב"ה.

אילון רן: יחד איתי נמצאים כאיד וסילביה מהבט"פ.

אילון רן: המשפט הראשון שצריך להגיד בהמשך לפתיח שלך, כבוד היושב-ראש, זה שאנחנו אנשי בשורה.

אילון רן: אנחנו לא אומרים מה עוד נעשה ומילים יפות, אלא אנחנו אנשי בשורה.

אילון רן: אחרי החלטה 550, שהתקבלה לפני כשמונה חודשים, במסגרת "תקאדום", והיינו גם בכנס בכפר קאסם, אנחנו יכולים להצביע על הדברים שנעשו מאז.

אילון רן: רק כדי למסגר את האירוע, הדבר המרכזי – וציינת את זה גם בפתיח - זה הנושא של בינוי תחנות.

אילון רן: תמונת המצב נכון להיום, החברה הערבית לא מקבלת את אותו שירות ב"זמן תגובה לאירועים מבצעיים", כי אין מספיק תחנות.

אילון רן: לכן הדבר המרכזי בתוכנית הזאת הייתה בנייה של תחנות – שמונה תחנות משנה ועוד ארבע תחנות מתנדבים.

אילון רן: בסך הכול 12 תוכניות בחמש שנים.

וליד טאהא: השאלה היא למה צריך חמש שנים.

וליד טאהא: תוכנית חומש אפשר לפרוס בנושאים אחרים, אבל לאו דווקא בבניית תחנות שאינן.

וליד טאהא: תיעדוף אפשר תמיד לעשות בשיטה יותר מושכלת.

אילון רן: אתה צודק.

וליד טאהא: חשבתי שתגיד שיש בעיות עם הקצאת קרקע, אבל חומש – אנחנו יודעים.

אילון רן: אנחנו נדבר על זה.

אילון רן: כרגע, בכבאות והצלה לישראל, בכל המדינה, בונים שלוש תחנות, שתיים מהן בחברה הערבית – בערערה ובעילוט – והתחנה השלישית היא בחריש.

אילון רן: זהו, אין יותר תחנות חדשות שנבנות.

אילון רן: זאת אומרת, כבר היום, עוד לפני התוכנית, שתי תחנות לחברה הערבית.

אילון רן: מעבר לכך, החסם העיקרי הוא הקצאת הקרקע.

אילון רן: לדוגמה, כפר קאסם, שם אנחנו רוצים מאוד לבנות – אני יודע שאתה בן המקום – ברגע שתהיה לנו הקצאת קרקע, אנחנו נתחיל לבנות.

וליד טאהא: מי לא עושה מספיק כדי שתהיה הקצאת קרקע?

כאיד דאהר: אני יועץ נציב כבאות והצלה לחברה הערבית וגם דובר לתקשורת הערבית.

כאיד דאהר: בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לראשי הציבור הערבי וגם לך, ווליד, באופן אישי, לאחי אוסמה ולכל מי שמלווה אותנו כדי שנגיע לנקודות החשובות בכל המהלך הזה של כבאות.

כאיד דאהר: יחד עם זה, אני רוצה להודות לראשי הרשויות שמשתפים פעולה, מסייעים, אם זה בנושא הסברה, בהקמת יחידות מתנדבים וכו'.

כאיד דאהר: אנחנו רוצה להתחיל בעבר, בשנים שחלפו.

כאיד דאהר: אני חושב שמערך כבאות והצלה נמצא בקפיצת מדרגה משמעותית מאוד בכל מה שקשור לסגירת פערים שקשורים לחברה הערבית.

כאיד דאהר: לא ניתן לסגור פערים בלחיצת כפתור, אלא בעשייה כמו שצריך.

כאיד דאהר: על כן, ווליד, אני חושב שהתקדמנו הרבה.

כאיד דאהר: ליוויתי אותך, אתה ליווית אותי, גם אוסמה היה בחלק מהסיורים שלנו.

כאיד דאהר: אני חושב שקידום כל המהלכים היה בכמה מישורים: המישור הראשון, עליו דיבר אילון, הוא בניית תחנות.

כאיד דאהר: הגענו לנקודה שבה כרגע נבנות שתי תחנות ואני מאמין שתוך תקופה קצרה הם יתחילו לעבוד וייתנו את המענה הדרוש לכל האזורים שלהם; המישור השני – שילוב וגיוס של בני החברה והצעירים כלוחמי אש.

כאיד דאהר: אני מסכים איתך שבהתחלה היה גיוס, פלוס-מינוס, של כ-100, אבל היום, אחרי כל המהלכים שביצענו עם הנציב הנוכחי ועוד נבצע, התקדמנו וכמעט הגענו ל-400 עובדים מהחברה הערבית, כולל לוחמי אש.

כאיד דאהר: לדעתי זה יותר מ-11% מכלל העובדים של כב"ה.

כאיד דאהר: על כן כדאי שנחשוב בשני כיוונים: א', הגיוס התבצע בשלושה מישורים – בהתחלה זה היה כללי במכרזים ארציים, ואז כללנו את אחוז המועמדים מהחברה הערבית.

כאיד דאהר: בנוסף הלכנו למכרזים ייעודיים לחברה הערבית, כדי שנכניס כמה שיותר.

כאיד דאהר: הכנסנו 52 לוחמי אש מהחברה הערבית.

כאיד דאהר: נעזוב כרגע את המכרז של הבדואים והאחרים, זה לא קשור לעניין הזה.

וליד טאהא: למה זה לא קשור?

וליד טאהא: הבדואים הם לא ערבים.

וליד טאהא: דבר עליהם בקונספט הכולל של החברה הערבית.

וליד טאהא: אני לא אוהב לעשות את החיתוכים האלה - - -

אוסאמה סעדי: זו הבעיה בתוכניות, שיש תוכנית לדרוזים, תוכנית לבדואים צפון וכו'.

אוסאמה סעדי: הבעיה היא בתוכניות.

וליד טאהא: אוקיי, אז אפשר לדבר על ניתוח תוכנית X.

כאיד דאהר: אם אתה מדבר על החברה הבדואית, בעיקר בדרום, שם הפערים היו משמעותיים מאוד, אבל האחוז הכי גבוה של הנספים, בעיקר ילדים, הוא מהחברה הבדואית.

כאיד דאהר: תוך שלוש-ארבע שנים ירדנו כמעט לאפס וצריך לשאול למה.

כאיד דאהר: ראשית, בנינו תחנה בחורה; דבר שני, הקמנו יחידות מתנדבים בחורה, כסייפה ועוד, כולל עם רכבים, שנותנים מענה מהיר מאוד, מגיעים למקום לפעמים אפילו לפני הצוותים שלנו; דבר שלישי, עשינו קורס ייעודי רק לחברה הבדואית והעלנו את האחוז, למעשה גייסנו 40-37 בדואים כלוחמי אש.

כאיד דאהר: אם מדברים באופן כללי על החברה הערבית, אני חושב שהייתה תזוזה משמעותית.

כאיד דאהר: אתה ליווית אותי לשני מקומות – ג'סר א-זרקא ופוריידיס – ודיברתי איתך על כל מה שהתרחש.

כאיד דאהר: מי כמוך יודע כמה אנחנו מנסים להרים את ההסברה בערבית באמצעות התקשורת הערבית ובאמצעות ראשי הרשויות, להם אני מודה מאוד, וכן ראשי הציבור שמנסים ומסייעים.

כאיד דאהר: המסקנה מכל הדברים האלה – אני אומר לך את זה, אילון, וכולם יודעים – שאחוז הנספים בחברה הערבית מ-2014 עד 2017 היה הגבוה ביותר.

כאיד דאהר: היום אנחנו בנמוך ביותר.

כאיד דאהר: נציב כבאות והצלה הנוכחי הציב יעדים בשני מישורים: יש תוכנית חומש ויש גם את בט"פ.

כאיד דאהר: אנחנו מנסים לקדם את התוכנית הזאת.

וליד טאהא: אני רוצה להתמקד בזה.

וליד טאהא: כמובן שכל פעילות בעניין הזה שתשפר, מבורכת.

וליד טאהא: המטרה שלנו אינה לבוא בטענות, אלא לבדוק מה צריך לעשות עכשיו כדי לעשות את זה יותר טוב.

וליד טאהא: לצערנו לא ירדנו לאפס וכל נפש אחת היא עולם ומלואו.

וליד טאהא: אותו הדבר בתחום הפשיעה והאלימות.

וליד טאהא: אני אפתיע אותך, הכול שזור אחד בשני וכאשר אתה משפר בכל התחומים, אתה משפר בכל התחומים לרוחב.

וליד טאהא: אם אתה מציל נפש פה, הצלת עולם ומלואו.

וליד טאהא: אם אתה מציל נפש מפושעים, הצלת עולם ומלואו.

וליד טאהא: על כן הנתונים שמוצגים כאן חשובים ותבורכו על זה שבשנים האחרונות נעשים צעדים כדי לשמור על חיי אדם.

וליד טאהא: אני רוצה להתמקד בקטע של הבינוי.

וליד טאהא: היות שאני מכיר אותו ואני חשוף לתוכנית "תקאדום" ולסעיפים שלה, אפילו ללוח הזמנים שנקבע לכל יישוב ויישוב, לא ממש אהבתי את החלוקה לזמנים של הבינוי באופן ספציפי.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: כי תיעדוף כספים על חמש שנים אפשר לעשות בהרבה מאוד שיטות, לאו דווקא בקטע של הבינוי, שהוא ההכרח הראשון וממנו להתחיל את כל הצעדים הבאים.

וליד טאהא: אני לא רוצה להכניס אתכם לכל שם של יישוב בנפרד.

וליד טאהא: ליוויתי את כאיד ביותר משני יישובים וגם אוסמה דואג לנושא הזה מזה זמן רב.

וליד טאהא: אנחנו עושים את זה כי אנחנו מבינים שיש בעיה.

וליד טאהא: אני מבקש שתגידו איפה אתם נתקלים בבעיות, כדי להביא את הנושא הזה לביצוע ולא להשאיר אותו תלוי ברצון הטוב של גורם שלא משתף פעולה.

וליד טאהא: שימו את הדברים על השולחן.

וליד טאהא: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: שוכרן ג'זילאן, סבח אל-חי'ר.

אוסאמה סעדי: תודה על הדיון החשוב הזה על שירותי כבאות והצלה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: "החברה הערבית" – כולל הכול, גם החברה הבדואית בדרום, גם בצפון, דרוזים, צ'רקסים.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא מפרידים.

וליד טאהא: לא ממיינים.

וליד טאהא: אין לנו שיטת הפרד ומשול, לצורך העניין.

וליד טאהא: כולם אותו הדבר – חברה ערבית.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לפתוח בתודות לנציב היוצא דדי שמחי שעשה עבודה.

אוסאמה סעדי: אני ואתה ליווינו אותו בהרבה סיורים, בהרבה תוכניות לקידום החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: שתי התחנות שנבנות עכשיו ביישוב שלי, עראבה – אני מאחל לך שגם בכפר קאסם - - -

וליד טאהא: אני מבסוט עבור עראבה בדיוק כמו שאני מבסוט מכל פרויקט בכפר קאסם.

אוסאמה סעדי: לכן אמרתי שאני מאחל את זה.

אוסאמה סעדי: עבדנו גם על כפר קאסם, על עילוט - - -

וליד טאהא: וגם בעראבה הייתה סוגיה של קרקע ושאלה איך פותרים את זה.

וליד טאהא: ליוויתי גם את זה.

אוסאמה סעדי: נכון, נכון.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו לא נותנים כתרים, אלא שעשינו.

אוסאמה סעדי: זה תפקידנו וחובתנו כלפי כל היישובים, המועצות והעיריות.

אוסאמה סעדי: בחורה, בדרום, יש תחנה ממש טובה; עכשיו, סוף-סוף, מקדמים במג'ד אל-כרום נקודה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, עכשיו כשאנחנו רואים את השריפות והאסונות, אנחנו צריכים להגיע למצב שבכל יישוב, קטן כגדול, יהיה משהו.

וליד טאהא: איפה שצריך תחנה – אז תחנה, היכן שלא – נקודה.

אוסאמה סעדי: אם לא תחנה, נקודה, משהו, אופנוע וכו'.

אוסאמה סעדי: למשל, לגבי מג'ד אל-כרום אמרו לנו שכרמיאל קרובה, אבל בגלל הפקקים לפעמים לוקח הרבה זמן להגיע.

וליד טאהא: קרוב-קרוב, רחוק-רחוק.

אוסאמה סעדי: לפעמים לוקח שעה לכבאית בגלל הפקקים.

אוסאמה סעדי: לכן טוב שאנחנו מקדמים את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: צריך גם בג'סר א-זרקא.

וליד טאהא: שם התקדמו דברים מצד הרשות, אבל לא התקדמו הדברים מצד רשות הכבאות.

אוסאמה סעדי: בדיוק, ולכן אמרתי שגם רשות הכבאות, גם מד"א שם.

אוסאמה סעדי: זה באמת יישוב מוכה וצריך שם את כל השירותים ואת כל שירותי ההצלה האלה.

אוסאמה סעדי: אני מסכים שיש בעיה עם קרקע, עם זמינות של הקרקע, אבל בשביל זה אנחנו צריכים לקדם את העניינים האלה.

אוסאמה סעדי: תגידו לנו איפה אפשר, איפה יש בעיות ואנחנו נלך ונלחץ ונקדם את הדברים.

אוסאמה סעדי: לגבי יחידות התנדבות – אנחנו מקדמים את הערכים של התנדבות והצעירים שלנו מתנדבים גם למד"א וגם לכבאות והצלה.

אוסאמה סעדי: התחלנו מהפכה בתחום הזה, אבל זה צריך להימשך.

אוסאמה סעדי: הייתה תוכנית החומש הראשונה, בה היו חלק מהכספים של עראבה ושל עילוט, יש גם את תוכנית החומש הנוכחית, אבל אנחנו לא צריכים חמש שנים כדי לעשות תחנה.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מתחילים לתכנן עכשיו, אולי נתחיל לבנות בעוד שנה-שנתיים.

אוסאמה סעדי: לכן כבר עכשיו צריך לתכנן, ואם יש חסמים מבחינת הקרקע או התכנון, צריך להסיר את החסמים האלה ולהתקדם.

וליד טאהא: אני אומר מעבר לזה – אם לא עושים את זה נכון, גם בחמש השנים האלה לא יעשו תחנות.

וליד טאהא: לפיכך בעקבות הדיון הזה יבואו עוד דיונים, כדי לראות מה נעשה בשטח.

אוסאמה סעדי: התחלתי בתודות ואסיים בתודות.

אוסאמה סעדי: איחולי הצלחה לנציב החדש איל כספי וכמובן לכאיד שמלווה אותנו בכל הסיורים ועושה עבודה נפלאה.

אוסאמה סעדי: תודה לכם כולכם.

וליד טאהא: תודה גם לך, אוסמה.

וליד טאהא: גם אני רוצה להודות לניצב היוצא ולניצב הנכנס ומאחל לכולם הצלחה.

וליד טאהא: זה התפקיד שלנו – אנחנו נמצאים בעבודה ציבורית כדי לשרת את האזרחים, כל האזרחים ללא יוצא מהכלל, יהודים וערבים, עם כל השמות שמישהו יודע להכניס לתוך "הערבים" ועם כל השמות שמישהו יודע להכניס לתוך "היהודים".

וליד טאהא: מספיק לומר "כל האזרחים" ואז אנחנו מדברים על כולם.

וליד טאהא: יש לנו רשימת תחנות, אני מכיר אותה, אבל לפני זה אני מבקש לתת לאורלי, ממרכז המידע והמחקר של הכנסת, להתייחס.

וליד טאהא: אני גם רוצה להודות לכם, מרכז המידע והמחקר, על העבודה שעשיתם בעניין הזה ושפורסמה לקראת הדיון הזה.

וליד טאהא: אורלי, בבקשה.

אורלי אלמגור לוטן: אני ראש צוות בממ"מ ואת המסמך שהזכרת כתב רמי שוורץ.

אורלי אלמגור לוטן: אני מבקשת רק לשאול, היושב-ראש – למעשה כל ההתייחסות פה היא לתוכנית "תקאדום", אבל כל מה שקשור לבינוי תחנות, אם איני טועה, לא מתייחס ליישובים של הבדואים בנגב.

אורלי אלמגור לוטן: השאלה היא אם הפער הזה נסגר כבר או שזה במסגרת תוכנית אחרת?

אילון רן: אני רוצה לעשות סדר, כי קיבלתי את המסמך הזה רק מספר דקות לפני שהתחילה הישיבה וכבר מצאתי מספר לא קטן של אי-דיוקים.

וליד טאהא: נכון.

וליד טאהא: אני אשם, כי אני נתתי אישור לפרסם - - -

אילון רן: יש אי-דיוקים במסמך של מרכז המחקר.

אורלי אלמגור לוטן: אנחנו נשמח לשמוע.

אורלי אלמגור לוטן: המסמך מבוסס על דברים שפורסמו, אז אולי הייתה איזושהי בעיה בדיווחים שניתנו לגורמים שונים.

וליד טאהא: יש נציג של רמ"י בדיון?

לאה קריכלי: הוא בדרך.

וליד טאהא: אני מקווה שיגיע בזמן.

אילון רן: אני אנסה לעשות מעט סדר בדברים.

אילון רן: הנושא של הקמת תחנת משנה וגם תחנת מתנדבים בנוי על שלוש רגליים: רגל אחת – הבינוי עצמו.

אילון רן: החסם העיקרי כאן זה הקצאת הקרקע.

אילון רן: במסגרת החלטה 550 דיברנו על שנת 2022 שבה נתחיל בינוי ביישוב אחד.

אילון רן: למעשה אמרנו – ואנחנו אומרים את זה גם היום – שאם יהיו לנו אפילו שלושה יישובים שיקצו לנו קרקע, נתחיל כבר השנה בתכנון.

אילון רן: ברגע שיש הקצאת קרקע, אפשר להתחיל.

וליד טאהא: לדבריך, שלוש תחנות תלויות באופן מוחלט בהסדרת סוגיית הקרקע.

אילון רן: חד-משמעית.

וליד טאהא: במילים אחרות, תלויות בהחלטת רמ"י לשחרר את הקרקע.

אילון רן: מדויק.

אילון רן: מבחינת היכולות שלנו, תחת הנחה שתהיינה קרקעות מתאימות, נוכל כבר להתחיל בתכנון ולצאת למכרז כבר השנה.

אילון רן: מהרגע שמתחילים לבנות לוקח בין שנה לשנה וחצי עד שהתחנה עומדת; הרגל השנייה של הנושא הזה – רכבי הכיבוי.

אילון רן: מאחר שאנחנו מבינים שזו תוכנית חומש וכבר מתוקצבת, לא חיכינו ליום שייגזר הסרט על מנת לקנות את הרכבים.

אילון רן: אם מדברים על שמונה תחנות, שזה שמונה רכבים, אז כבר יצאנו למכרז רכבים.

אילון רן: כלומר, כשהתחנה – לא משנה אם זה יהיה בעוד שנתיים-שלוש – תהיה מוכנה, הרכב כבר יחכה בתחנה.

אילון רן: למה עשינו את זה?

אילון רן: כי אנחנו יודעים שמהרגע שאתה מזמין רכב זה יכול לקחת שנה וחצי-שנתיים עד שהוא מוכן.

אילון רן: לכן החלטנו שאת התקציב הראשון כבר נפנה לרכבים, כי זה משהו ודאי וגם לוקח זמן; הרגל השלישית – נושא כוח אדם.

אילון רן: התוכנית לא נתנה תקני כוח אדם.

אילון רן: אנחנו מבינים שאנחנו, מתוך הכבאות, נצטרך לאייש.

אילון רן: למרות שכבאות הצלה לישראל, ובעיקר משרד האוצר, מכירים את הפערים שיש לנו כבר היום ביישובים יהודים וערבים, בכל הארץ, עדיין ברור לנו שיש תיעדוף ושאנחנו צריכים לאייש את אותן תחנות בלוחמים, בעיקר לוחמים מתוך החברה הערבית.

אילון רן: לכן כבר במחזור הגיוס האחרון הנציב שם יעד, שהוא יעד של קבלה מתוך המועמדים שהגיעו לוועדה הסופית, מספר מינימום שכל מחוז צריך לקבל.

אילון רן: כתוצאה מזה התחילו את הקורס הנוכחי 25 לוחמים.

אילון רן: לוחמים אלה אמורים בסוף לאייש את התחנות שייבנו, כמובן שכל אחד לפי אזור המגורים שלו.

אילון רן: אנחנו נשמח – גם בשיתוף שלכם - אם נעלה עוד מדרגה.

אילון רן: כלומר, נקבע שעושים גיוס וקורס ייעודי לחברה הערבית, 150-100 איש.

אילון רן: welcome.

אילון רן: ככה גם נוכל לתעדף אותם בקבלת האישור לגיוס, כי היום על כל מקום מתחרים לפחות עשרה מועמדים.

אילון רן: אם זה יהיה קורס ייעודי, נוכל לתת מענה מדהים ואותם לוחמים שיסיימו את הקורס יאיישו את אותן תחנות שאנחנו מדברים עליהן.

כאיד דאהר: יש תקדים לזה, כבר היה קורס ייעודי לחברה הערבית.

וליד טאהא: למה לא הכנסתם את זה לתוכנית?

וליד טאהא: מה מנע?

אילון רן: כי מלכתחילה נאמר לנו גם על ידי המשרד לשוויון חברתי וגם על ידי משרד האוצר שלא מוסיפים תקני כוח אדם, אלא זה מתוך הקיים.

וליד טאהא: תקני כוח אדם זה משהו וקורס ייעודי שיכשיר מקצועית אנשים לקראת משימה – זה משהו אחר.

וליד טאהא: אפשר להתווכח איך מכשירים תקנים ובאיזה סגנון, אבל להכין אנשים למשימה זה לא ממש קשור.

אילון רן: אמרתי, צריך להפריד בין שני הדברים.

אילון רן: אנחנו צריכים תוספת תקני אדם כדי שנוכל לאייש - - -

וליד טאהא: אם שומעים אותנו במשרד לשוויון חברתי, אז שיתייחסו.

לאה קריכלי: יש נציג בזום.

אילון רן: מעבר לזה, לגבי תחנות מתנדבים – במסגרת התוכנית התחייבנו לארבע תחנות, אחת בכל שנה, החל מ-2023.

אילון רן: גם כאן אנחנו נשמח, תחת הקצאת קרקע, לפתוח תחנות מוקדם יותר.

אילון רן: מה החסם כאן?

אילון רן: בסוף אלה מתנדבים מתוך היישוב.

אילון רן: כלומר, אם אין את התשתית של כוח האדם של מתנדבים, לא נוכל לפתוח תחנות.

וליד טאהא: מצד אחר, אם מתקדמים בבינוי ולא הכנו את התשתית הזאת, אז נפתח תחנה בלי שיש כוח אדם מהיישוב.

וליד טאהא: תראה איך זה שזור אחד בשני.

וליד טאהא: כאיד, תתרגל לעבודת הכנסת.

וליד טאהא: תמיד יש הערות ושאלות, זו עבודת הוועדות.

וליד טאהא: מה לעשות, אנחנו עושים בקרה על תפקוד הממשלה על זרועותיה השונות.

וליד טאהא: שום דבר הוא לא אישי.

וליד טאהא: אל תקבל שום הערה כאישית.

כאיד דאהר: אין לי טענות.

אילון רן: נושא נוסף שחשוב להעלות אותו, שלא דיברנו עליו כל כך, זה הנושא של מפקחי הגנה מאש.

אילון רן: אחת הבעיות שיש היא המודעות והיכולת לבצע בקרה.

אילון רן: לשם כך שמנו לנו יעד – והנציב הנוכחי אף הגדיל את היעד – לקבלה של מפקחים במסגרת מכרזים ייעודיים מתוך החברה הערבית.

אילון רן: המפקחים האלה, 100% מהזמן, יעברו בתוך היישובים הערבים ויבצעו עבודה של מפקחי הגנה מאש ביישובים עצמם.

אילון רן: אנחנו נשמח למועמדים שיגיעו אלינו.

אילון רן: כנ"ל גם במשל"טים – מרכזי השליטה שלנו, אותו מוקד 102 שהאזרחים מתקשרים אליו.

אילון רן: כשאזרח ערבי מתקשר ל-102 ורוצה לדבר בערבית, הוא רוצה שמעבר לקו יהיה מישהו שמדבר בשפה שלו.

אילון רן: לכן גם במכרזים לאיוש המשל"טים אנחנו מייעדים מקומות לחברה הערבית.

אילון רן: מעבר לזה, במסגרת ההחלטה פירטנו את כל פעולות ההסברה שאנחנו רוצים לעשות בשנים הקרובות.

אילון רן: הכיוון הוא ברור.

אילון רן: אם אתם בוועדה יכולים לעזור בהקצאות הקרקע, כדי שנוכל לא רק לקיים את התהליך, אלא אפילו להחיש אותו, אנחנו נשמח מאוד.

אילון רן: זה ביכולות שלנו, אבל החסם הוא לא משהו שתלוי בכב"ה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

אילון רן: אם אתה רוצה גם את פירוט לגבי הרשויות שכרגע יש – יש לנו את טייבה, כפר קאסם, ערערה.

אילון רן: אלה נראות בעלות יכולת למימוש מהיר יותר.

כאיד דאהר: גם בערערה נגב קיבלנו שטח.

וליד טאהא: כמובן שהזמנו גם את ועד ראשי הרשויות הערביות, אבל אני לא רואה כאן אף נציג.

וליד טאהא: הם אפילו לא נרשמו.

וליד טאהא: ראשי רשויות אחרים נרשמו וכנראה לא הגיעו.

וליד טאהא: יש כאן נציג אחד, מנהל אגף שפ"ע במועצה אזורית נווה מדבר, שידבר בהמשך.

וליד טאהא: נציג רמ"י, בבקשה.

אריאל מזוז: אני מתנצל על האיחור.

וליד טאהא: לפני שהגעת הספקנו לדבר ולחפש איפה הבעיה בהתקדמות בבינוי תחנות כיבוי אש בחברה הערבית.

וליד טאהא: הבעיה הבולטת ביותר היא הקצאת קרקע.

וליד טאהא: כלומר, עד שמגיעים לחלקת אדמה ומשחררים אותה מרמ"י לטובת בינוי התחנה, זה תהליך מסובך מאוד.

וליד טאהא: אפשר למנות כמה יישובים שהבעיה על הפרק היא שחרור הקרקע מרמ"י לטובת הרשות, כדי לבנות תחנות.

וליד טאהא: מה הבעיה של רמ"י עם הקמת תחנות כיבוי בחברה הערבית?

וליד טאהא: אתה יודע להסביר את זה?

אריאל מזוז: אדוני היושב-ראש, אני לא רואה בעיה.

אריאל מזוז: ככול שהקרקע מתוכננת לתחנת כיבוי, החלטת המועצה קובעת שההקצאה היא לדיור הממשלתי בתשלום 36.4% מערך הקרקע.

אריאל מזוז: ההקצאה מתבצעת מול הדיור הממשלתי, כלומר שזה אורגן אחר של המדינה.

אריאל מזוז: ככול שיש דחיפות להקים את התחנה, יש גם קיצורי דרך.

וליד טאהא: אני אשאל אותך הפוך.

וליד טאהא: אתה מבין שהצרכים של החברה הערבית שונים מהמנטרה הרגילה שאתה רגיל אליה בחברה היהודית?

אריאל מזוז: ברור, אני מבין.

וליד טאהא: לא, כי השבת באותו היגיון.

וליד טאהא: יש צורך בשחרור קרקע כדי לבנות.

וליד טאהא: לצורך הדיון הזה, ולא רק – אני יכול להביא אלף דוגמאות – אנחנו חוזרים על אותה בעיה.

וליד טאהא: למה לרמ"י יש בעיה לשחרר קרקע לטובת תחנת כיבוי אש?

וליד טאהא: מישהו יודע לענות על השאלה הזאת?

אריאל מזוז: אין בעיה.

אריאל מזוז: צריך לבצע עסקה במקרקעין, ועסקה במקרקעין זה תהליך שיכול להימשך.

וליד טאהא: עסקה על חשבון חיי אדם?

וליד טאהא: למה לא קובעים שלושה חודשים כדי להשלים את כל העסקאות האלה?

וליד טאהא: למה צריך למנוע בינוי של תחנת כיבוי אש כי בראש של מישהו יש חישובים של עסקה?

אריאל מזוז: זה על פי חוק.

אריאל מזוז: אני חייב להקצות את הקרקע או לדיור הממשלתי או לרשות מקומית.

וליד טאהא: אז אנחנו צריכים לשנות את החוק?

וליד טאהא: אני שואל אותך, כי יש לי קצת בורות בעניין הזה.

וליד טאהא: אני מבין ממך שאני צריך להציע הצעת חוק לשינוי הקריטריונים הקיימים להקצאת קרקע בחברה הערבית מרמ"י לטובת הציבור?

אריאל מזוז: אני לא אומר שצריך לשנות את הכללים.

אריאל מזוז: אני אומר שתגידו מה התחנות שדורשות טיפול מיידי.

וליד טאהא: מי יגיד, הרשות אם כב"ה?

וליד טאהא: אם הם יגידו, לא תגיד להם מה אתם רוצים מהחיים שלי, שהרשות תפנה?

וליד טאהא: מי יגיד?

אריאל מזוז: שירותי הכבאות או הרשות, אחד משניהם, יגידו שזה דחוף מאוד להקים את התחנה.

וליד טאהא: אמרתם?

וליד טאהא: פניתם?

אילון רן: בוודאי.

אריאל מזוז: אני נמצא עם מנהל אגף עסקאות, כל העסקאות הגדולות עוברות דרכי במטה רשות מקרקעי ישראל.

אריאל מזוז: אם אני אקבל פנייה מסודרת, אני אדאג להריץ את העסקאות.

וליד טאהא: לא קיבלת פנייה מסודרת?

אריאל מזוז: אני לא קיבלתי.

אריאל מזוז: אולי המרחבים קיבלו.

וליד טאהא: תכניס אותי לפרטים.

וליד טאהא: איזה עסקה אתה הולך לעשות?

וליד טאהא: כי אתה מדבר במושגים של עסקאות ואני לא מתחבר לזה.

וליד טאהא: למה חיי אדם צריכים להיות קשורים לעסקאות שלך?

וליד טאהא: אולי צריך מנגנון אחר?

וליד טאהא: אולי צריך טיפול אחר?

וליד טאהא: אולי צריך אגף אחר שלא קשור לעסקאות?

וליד טאהא: תסביר לנו מה זה.

אריאל מזוז: אדוני, אנחנו מדברים על מקרקעין.

אריאל מזוז: כל עסקה, כל פעולה במקרקעין טעונה מסמך.

אריאל מזוז: זה על פי החוק.

אריאל מזוז: מסמך זה עסקה.

אריאל מזוז: זאת העסקה שאנחנו עושים ובסוף נחתם חוזה.

אריאל מזוז: אם אתם אומרים שיש צורך דחוף, עכשיו, אני צריך להקים ארבע תחנות כיבוי אש, אז אין בעיה.

אריאל מזוז: תגידו מה ארבע התחנות ואולי אפשר לומר שחותמים על היתר ובמקביל מריצים את העסקה.

אריאל מזוז: כמובן שחותמים בכפוף להתחייבות שהגורם מולו אנחנו עושים את העסקה ישלים את כל התחייבויותיו, לרבות לחתום על חוזה ותשלום בגין העסקה, ובמקביל חותמים על ההיתר.

אריאל מזוז: יש דרכים לזרז את הבקשות האלה.

וליד טאהא: ולך יש את כל הנכונות שבעולם למשוך מתחת רגליהם את התירוץ הזה?

אריאל מזוז: מה זאת אומרת למשוך – לא הבנתי למה אדוני מתכוון.

וליד טאהא: אנחנו טוענים, כולל כב"ה, שמה שמעכב בינוי תחנות כיבוי אש בחברה הערבית זה חוסר שיתוף פעולה של רמ"י.

וליד טאהא: לא משחררים קרקע ולכן מתמהמהים יותר מדיי, כי אריאל הבין, לא הבין, קיבל פנייה, לא קיבל פנייה, ווליד שלח, ווליד לא שלח.

וליד טאהא: אתה אומר שיש לך נכונות לטפל באופן מיידי בכל התחנות שיש על הפרק לבנייה, כדי לסיים את סוגית רמ"י.

אריאל מזוז: נכון.

אריאל מזוז: ואם יהיה צורך, נביא הצעה להנהלה כדי לפתור.

אריאל מזוז: תגידו מה התחנות ונביא הצעה להנהלה, כדי לשחרר לאלתר, ובמקביל מריצים את העסקה כי את העסקה למקרקעין חייבים לעשות, זה על פי חוק.

אריאל מזוז: את העסקה נעשה במקביל.

וליד טאהא: היות שרמ"י חיה במדינה שלנו ואנחנו מבינים שהדבר הזה נעשה עד עכשיו באיטיות מקוממת, אתם צריכים להיות מודעים שכל פנייה מהסוג הזה היא פנייה דחופה.

וליד טאהא: מה לא ברור?

וליד טאהא: ברור שבחברה הערבית אין תחנות כיבוי אש כמו שצריך, ברור שאין נקודות, ברור שהסוגיה הזאת קשורה לחיי אדם.

וליד טאהא: למה צריך להתנהל איתה כאילו עסקים כרגיל?

וליד טאהא: אתה אומר שזה הולך להשתנות.

אריאל מזוז: אדוני, במקרים האלה אני הכתובת.

אריאל מזוז: אני לא יודע מול מי תהיה ההקצאה פה, אבל מול הדיור הממשלתי אני בקשר ישיר.

אריאל מזוז: בדרך כלל תחנות כיבוי מוקצות לדיור הממשלתי עבור שירותי כבאות והצלה.

אריאל מזוז: אני בקשר ישיר איתם.

אריאל מזוז: לא הייתה אליי פנייה מאף גורם שאמר שיש כרגע ארבע תחנות שחייבים לבנות אותן בדחיפות ובוא תאשר.

וליד טאהא: יופי, אתה אומר דברים נפלאים.

וליד טאהא: אני אוהב את זה, אני אוהב לשים דברים על השולחן.

וליד טאהא: אני מודה לך על הבהירות ועל הדברים החדים שלך, אני גם מודה לך על הנכונות לעשות את זה מהר מאוד, כי אתה מבין שזה צורך של חיי אדם.

וליד טאהא: דבר שלישי, אני – באמצעות הוועדה – פונה לראשי הרשויות וגם לרשות הכבאות להתחיל תהליך מיידי מול אריאל מזוז, כי הוא אמר דברים חדים, ברורים, חותכים, שאי אפשר לתת להם הרבה פרשנויות.

וליד טאהא: תתקדמו מולו – רשויות, מועצות, רשות הכבאות – והוא מוכן לעשות את זה בזריזות ובמהירות, כדי לא לסיים את החמש שנים מבלי שהקמנו אף תחנה, כי אריאל לא קיבל, ווליד לא שלח וכאיד באמצע.

אריאל מזוז: נכון.

אריאל מזוז: אני אומר שוב, להנהלת רשות מקרקעי ישראל יש סמכות לאשר חתימה על היתר לפני ביצוע עסקה.

אריאל מזוז: נקבל את המקרים, נעביר הצעה לאישור הנהלת הרשות ונתקדם במקביל לביצוע העסקה, כי עסקה צריך לבצע על פי חוק, אבל היא לא צריכה למנוע את הקמת התחנות.

וליד טאהא: יופי.

וליד טאהא: ברור שצריך לעשות את הפרוצדורה כמו שצריך.

וליד טאהא: אני מדבר על איך ולמה ומתי.

וליד טאהא: זה כל הסיפור, כי עד עכשיו נדמה שכשזה מגיע לחברה הערבית – יא אללה כמה שזה מסובך, אי אפשר לצלוח את זה.

וליד טאהא: הינה, מתברר שקל לצלוח את זה.

אריאל מזוז: אנחנו מקבלים פניות שווה בשווה.

אריאל מזוז: ככול שאני מקבל פנייה, אני מטפל בה באותה חשיבות.

וליד טאהא: הסיכום של הישיבה יכלול את הדברים שאמרת ואת הפנייה שלי לראשי הרשויות וגם לרשות הכבאות.

וליד טאהא: עכשיו יש לי כתובת.

וליד טאהא: יש לי כתובת להפסיק לתרץ שרמ"י איטיים מדיי, אם רמ"י משחררת או לא משחררת.

וליד טאהא: הוא אמר באופן ברור – יקבל את הפנייה מכל הרשויות, מרשות הכבאות והוא יעשה את זה מהר מאוד כדי לאפשר את התחלת הבנייה.

וליד טאהא: דרך אגב, יש לנו הרבה מאוד סיפורים אחרים, אבל זה לא הזמן לדבר עליהם עכשיו.

אסנת בנימין: אני יו"ר צבא הגנה על עצים.

אסנת בנימין: אני רוצה לומר לכם שכל מה שאריאל מזוז אמר לכם נחמד, אבל רמ"י הקצו את הכספים דרך קרן שטחים פתוחים.

אסנת בנימין: הכנתי מצגת ותוכלו להבין איפה הבעיה.

אסנת בנימין: ההתחלה נחמדה מאוד, אבל דרך קרן לשטחים פתוחים והדרך שבה זה נעשה, זה לא יקרה כמו שאתם חושבים.

אסנת בנימין: אני אוכל להראות את זה במצגת.

וליד טאהא: למה את חושבת?

אסנת בנימין: הכנתי מצגת, זה יהיה לך מאוד ברור.

וליד טאהא: לא, תהיה לי בעיה לראות מצגת עכשיו מפאת לחץ זמן.

וליד טאהא: איך את יודעת איפה תוקם כל תחנה ואם הבעיה הזאת יושבת?

אסנת בנימין: אני יודעת איפה הבעיה, אני מבקשת להראות את המצגת.

וליד טאהא: את יודעת איפה הבעיה בכללי או ספציפית?

אסנת בנימין: אני יודעת איפה הבעיה בכללי ולמה הם יכשילו את המהלך, גם אם יתנו לך את הקרקע.

אסנת בנימין: אני אראה את זה במצגת, זה מאוד חשוב.

וליד טאהא: את אומרת שבמקום ההוא יש עצים שהם יודעים שלא - - -

אסנת בנימין: לא, זה לא מה שאני אומרת.

אסנת בנימין: כדאי לך לראות, זה יעזור להבין איפה הם מכשילים אותנו.

וליד טאהא: עד שיכינו את עניין המצגת, אני רוצה לשמוע את עטוה אלמחדי, מנהל אגף שפ"ע במועצה האזורית נווה מדבר.

וליד טאהא: תפדל, עטוה.

עטוה אלמחדי: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

עטוה אלמחדי: אני מנהל אגף שפ"ע במועצה האזורית נווה מדבר, מועצה אזורית שאחראית על ארבעה יישובים בדואים בדרום, שלושה יישובים נמצאים על ציר 25 ויישוב אחד שנמצא על ציר 40.

עטוה אלמחדי: מדובר ביישובים אבו קרינאת, ביר הדאג', אבו תלול וקסר א-סיר.

עטוה אלמחדי: אני רוצה להתייחס לשתי סוגיות בנושא שריפות וכיבוי אש: הסוגיה הראשונה, אני לא יודע אם היא קשורה לתחום של הכבאות, זה כללי מדיי – לפי הלמ"ס מספר התושבים במועצה הוא 12,000 תושבים, אבל אנחנו נותנים שירותים ל-52,000 תושבים.

וליד טאהא: אתה מתכוון בפזורה?

עטוה אלמחדי: כן.

וליד טאהא: שירותים שהמדינה מכירה בהם, למשל הסעת תלמידים – משלמים למועצות האזוריות על הסעת תלמידים מהפזורה.

וליד טאהא: אני אומר את זה כדי שיהיה ברור שאתם נותנים את השירותים האלה, כי המדינה רוצה שתעשו את זה.

עטוה אלמחדי: כקבלן משנה.

עטוה אלמחדי: אנחנו נותנים את שירותי חינוך ורווחה כקבלן משנה.

עטוה אלמחדי: המשמעות של שירותי חינוך במקרה הזה זה הנושא של הסעת תלמידים; רווחה – אלה שירותים מינימליים.

עטוה אלמחדי: אני בא אליכם היום כשיש שריפה שמשתוללת באחד היישובים אצלנו, באבו קרינאת.

עטוה אלמחדי: השריפה נמצאת בשטח גלילי.

עטוה אלמחדי: מחוץ ליישוב בשטח גלילי=====.

עטוה אלמחדי: האוכלוסייה שנמצאת שם היא אוכלוסיית יעד שלנו - - -

וליד טאהא: שאמורה לקבל את השירותים ממך.

עטוה אלמחדי: בדיוק.

עטוה אלמחדי: אתמול התקשרו אליי מהכבאות, מהמשרד להגנת הסביבה וממשרד הפנים וביקשו סיוע.

וליד טאהא: ראית רכבי כיבוי או שלא היו?

עטוה אלמחדי: אדוני היושב-ראש, אני אתאר את זה, כדי שכולם יבינו.

עטוה אלמחדי: ראיתי שריפה וידעתי שמטפלים בה, אבל שירותי הכבאות לא יכלו להשתלט על השריפה.

עטוה אלמחדי: מדובר בשריפה של פסולת וכדי לכבאות את השריפה הזאת נדרש ציוד כבד, צמ"ה.

עטוה אלמחדי: לנו הייתה לנו אפשרות לעזור, כי מבחינת השטח המוניציפלי זה אינו שטח של המועצה האזורית נווה מדבר, אלא אוכלוסיית יעד של נווה מדבר.

עטוה אלמחדי: אני חושב שעד עכשיו לא הצליחו להשתלט על השריפה.

עטוה אלמחדי: הציפייה של האנשים האלה היא לקבל את השירות הזה מהמועצה האזורית נווה מדבר.

וליד טאהא: מה אתה דורש למעשה?

עטוה אלמחדי: אני דורש שבאחד מהיישובים שלנו תהיה תחנת כיבוי אש וכן שתהיה לנו הקצאה של משאבים.

וליד טאהא: שיהיה ברור, אתה מדבר על ארבעה יישובים מוכרים.

וליד טאהא: כדי שלא יהיה בלבול, עטוה אלמחדי מדבר על הקמת תחנה באחד מארבעת היישובים המוכרים שנותנים שירותים גם ליישובים לא מוכרים.

עטוה אלמחדי: בדיוק.

עטוה אלמחדי: הנושא השני הוא הקצאת משאבים, אם זה כסף או ציוד, כלי צמ"ה, כדי להתמודד עם מקרים כאלה.

עטוה אלמחדי: המענה המהיר ביותר שיכול להיות במקרה של שריפה באחד היישובים אצלנו יכול להיות אחרי יותר מחצי שעה, עד שמגיעה כבאית.

כאיד דאהר: סליחה, מאיפה אתם מקבלים שירות?

עטוה אלמחדי: אבו תלול למשל קרובה יותר לבאר שבע ולכן במקרה של שריפה יוצאת כבאית מבאר שבע ולוקח לה 25 דקות.

עטוה אלמחדי: יישוב אחר שהוא בקרבת המועצה הוא דימונה.

וליד טאהא: ואז הוא מקבל שירותי כבאות מדימונה?

עטוה אלמחדי: בדיוק.

עטוה אלמחדי: אנחנו מקבלים שירותי כבאות מדימונה, מבאר שבע ומרמת נגב.

כאיד דאהר: מה עם חורה?

כאיד דאהר: אתם קרובים לחורה?

עטוה אלמחדי: לא, אנחנו בציר 25 וציר 40 שנמצא במועצה האזורית רמת נגב.

עטוה אלמחדי: המועצה שלנו עם מאפיינים ייחודיים ואני מבקש להתייחס אליהם כאל מאפיינים ייחודיים.

עטוה אלמחדי: עזרה בהקצאת משאבים והקצאת תקציבים לטיפול בנושאים כאלה – אם זה בהחלטת הממשלה האחרונה שהתקבלה ואם זה בהחלטה נקודתית של משרד כזה או אחר – תתקבל בברכה.

וליד טאהא: תודה רבה, עטוה אלמחדי, מנהל אגף שפ"ע, המועצה האזורית נווה מדבר.

וליד טאהא: בהמשך לדברים שאמר עטוה, אם אין לכם את כל הנתונים, אז קבלו נתונים על החלטת הממשלה שעברה, 5.2 מיליארד שקל לנגב, שבתוכה יש התייחסות לכל הנושאים שקשורים לפיתוח היישובים הערבים.

וליד טאהא: אם יש שם התייחסות גם להקמת תחנות, איפה ומה, תתייחסו גם לזה.

וליד טאהא: אני מבקש לחזור לאסנת.

וליד טאהא: אני מבקש שתציגי את המצגת בצורה מתומצתת.

אסנת בנימין: מתומצת מאוד.

אסנת בנימין: תאמין לי, אתה תאריך לאחר שתראה את הדברים.

אסנת בנימין: (מוצגת מצגת)

וליד טאהא: אם את מתכוונת למצגת הזאת, זו מצגת ארוכה.

אסנת בנימין: היא לא ארוכה, עשרה שקפים.

אסנת בנימין: אני יכולה להגיד את זה בשתי מילים, אתה תצטער על זה.

אסנת בנימין: ווליד, תאמין לי, אני בצד שלכם.

וליד טאהא: אני מקווה שכולנו בצד אחד.

אסנת בנימין: בטרם מגבשים כל תוכנית, אני מבקשת להראות לכם נתונים אחרים.

אסנת בנימין: במפה שמוצגת לפניכם אנחנו רואים שתי ערים צמודות.

אסנת בנימין: הפער ביניהן מגיע בקיץ לארבע מעלות.

אסנת בנימין: בעליון אנחנו רואים את כפר קאסם.

אסנת בנימין: זו מפה של אינפרא-אדום ואז העצים הם בצבע אדום.

אסנת בנימין: אנחנו רואים את כפר קאסם, אנחנו רואים שהיא צחיחה, היא בוערת מחום, זאת לעומת ראש העין שצמודה אליה.

אסנת בנימין: בראש העין יש כפול אנשים מכפר קאסם, יש שם רצף צל ברחובות ובתוך החצרות.

אסנת בנימין: ככול שאומרים לנו, הפער הזה ילך ויגדל.

אסנת בנימין: חייבים להבין שהמחקרים מראים שהיכן שחם יש יותר מתח ואלימות, יוקר המחיה יותר גבוה.

וליד טאהא: על כן אמרתי שהכול שזור אחד בתוך השני.

וליד טאהא: אין כזה דבר לנתק סוגיה.

אסנת בנימין: בדיוק.

אסנת בנימין: המחקרים מראים שהמתח והאלימות עולים, היכן שיש יותר עצים יש פחות פשיעה, פחות תאונות דרכים.

אסנת בנימין: הכול מגובה במחקרים.

אסנת בנימין: לכן אנחנו חייבים לנקוט במשנה זהירות בנושא של עצים, בעיקר ברשויות הערביות, אם אנחנו לא רוצים להכשיל אותם.

אסנת בנימין: שקף: דוחות חקירת השריפות – בדוחות שנתיים מ-2015 מדברים על הגורם האנושי.

אסנת בנימין: יש לנו את הכשל החשמלי – 26% ויש לנו רשלנות והצתות – 37%.

אסנת בנימין: כלומר, החלק הגדול הוא הגורם האנושי.

אסנת בנימין: אנחנו רואים את זה כך לאורך כל השנים.

אסנת בנימין: אם אלה הגורמים שלנו, אז יש הרבה מאוד דרכים להתמודד עם הגורם האנושי.

אסנת בנימין: צריך להגביר מודעות, להשקיע בחינוך והסברה, לשים גלאי עשן בכל בית.

אסנת בנימין: למה אין גלאי עשן בכל בית?

אסנת בנימין: כשל חשמלי – 27%.

אסנת בנימין: זה מדהים.

אסנת בנימין: אני יודעת מי הגורמים שמכשילים את זה.

אסנת בנימין: חייב להיות גלאי עשן בכל בית, בכל מבנה, בכל מסדרון.

אסנת בנימין: זה 27%, יש הרוגים.

וליד טאהא: דרך אגב, הם פעלו ברוח הדברים מול הרשויות.

וליד טאהא: אני הייתי מנהל אגף, השתתפתי בישיבות.

אסנת בנימין: אני יודעת.

אסנת בנימין: תכף אני אראה למה אני מראה את זה.

אסנת בנימין: יש לנו היום מצלמות תרמיות, מערכת מוקד אנושי בכל מקום.

אסנת בנימין: זה חייב להיות קשור.

אסנת בנימין: הכול קשור לגורם האנושי.

אסנת בנימין: שקיפות בחקירות – היום זה נעלם.

וליד טאהא: תתקדמי עם המצגת.

אסנת בנימין: בנוסף לזה, יש לנו את עקרונות אזורי החיץ.

אסנת בנימין: יש מרחק מסוים והמטרה היא כמובן מינימום כריתה.

אסנת בנימין: יש תוכניות מקצועיות של כיבוי אש שאומרות שתהיה מינימום כריתה, אבל צריך להוסיף ברזי כיבוי.

אסנת בנימין: אלה עקרונות מקצועיים של כיבוי אש – יש לנו להוסיף ברזי כיבוי, יש לנו לגזום את העצים בחלק התחתון שלהם במרחק מסוים מהבתים.

אסנת בנימין: המטרה אינה כריתת עצים מסיבית.

אסנת בנימין: בפברואר השנה הוציאו החלטת ממשלה – כנראה בעקבות ההחלטה להשקיע גם ברשויות הערביות – שקוראים לה 1091.

אסנת בנימין: החליטו שלא חשוב מה החקירות ולא חשוב מה צריך לעשות ולא חשוב עקרונות מקצועיים של אזורי חיץ.

אסנת בנימין: החליטו שהממשלה תעשה את ההתגוננות שלה משריפות.

אסנת בנימין: קודם כול, הם מתגוננים משריפות בגלל אקלים.

אסנת בנימין: זאת אומרת, כל הגורמים שאנחנו יודעים מהחקירות, הם לא חלק מההחלטה, אלא בגלל האקלים אנחנו מתגוננים משריפות.

אסנת בנימין: קל לשים בצד את הסיבות ואז בגלל האקלים מתגוננים.

אסנת בנימין: ואיך?

אסנת בנימין: באמצעות הקמת אזורי חיץ.

אסנת בנימין: בא משרד החקלאות ותרם לכל העניין הזה ואמר: הינה, המפות של אזורי החיץ.

אסנת בנימין: אין קשר בין אזורי החיץ האלה למה שראינו כאזורי חיץ, למשל שאזורי חיץ צריכים להיות במרחק מסוים ממבנה.

אסנת בנימין: מה הם עשו?

אסנת בנימין: הם ציירו את הדברים האלה – אנחנו רואים צביעה אטומה במרכזי יישובים, ברחובות, עוטפים את היישובים בלי קשר.

אסנת בנימין: אנחנו אפילו לא רואים שיש כביש רחב מתחת.

אסנת בנימין: זאת החלטת ממשלה 1091 שנעשתה עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר.

אסנת בנימין: מה שקרה למשל במעלות עם הדבר הזה, זה שהם בכלל לא טרחו לעשות תוכנית עם כיבוי אש.

אסנת בנימין: הם קיבלו אישור מפקיד היערות, הם כרתו – זה הצבע הוורוד בשקף - חורשות באמצע העיר.

אסנת בנימין: הם כרתו את העצים האלה.

אסנת בנימין: כשיש למעלה מישהו שלא אכפת לו, אז הדרג מתחתיו ירוץ וכורת העצים הכפיל ושילש את כריתת העצים שם.

אסנת בנימין: הוא בכלל לא טיפל במדרון הסבוך שהוא הבעיה, הוא כרת את העצים הגדולים באמצע.

אסנת בנימין: חשוב לראות מה קורה ברשויות הערביות.

אסנת בנימין: בשקף שלפני

אסנת בנימין: כם אפשר לראות שאין רצף צל.

אסנת בנימין: ווליד, זה חשוב, אין רצף צל והערים בוערות מחום.

אסנת בנימין: אם פה יעשו עוד אזורי חיץ – ואזורי חיץ עושים לפי האמנה ולא לפי החוק, כאשר האמנה מונעת עצים וכורתת הרבה יותר סוגי עצים.

אסנת בנימין: היא סותרת את החוק, אבל היא עוקפת אותו – לא יהיה רצף צל והערים האלה יבערו מחום.

וליד טאהא: הן בינתיים בוערות מנושאים אחרים.

אסנת בנימין: הן בוערות כי אין עצים.

וליד טאהא: כן, אין עצים, אין תחנות כיבוי, אין בתי חולים, אין אוניברסיטאות, אין הכול.

אסנת בנימין: הכול ביחד.

אסנת בנימין: הדבר שגורם לאוכלוסייה להגיב באלימות זה זה שתנאי החיים שלהם כאלה.

אסנת בנימין: עצים מפחיתים את החום - החום מגביר מתח מאלימות – מורידים פשיעה, משפרים בריאות פיזית ונפשית, מסננים קרינה, מעודדים הליכה, מפחיתים בעיות קשב וריכוז כשהם נמצאים בבתי ספר, מעודדים משחק בחצר, מחזקים את הקהילה ואת תחושת השייכות, מפחיתים זיהום אוויר, מייצבים את הקרקע, ממתנים סופות אקלים וכמובן מספקים מחסה לבעלי חיים.

אסנת בנימין: כל מערך החיים משתנה ברגע שיש לך עצי צל טובים ולא כמו שנוטעים לנו היום.

וליד טאהא: אני לא יודע עד כמה בקיאה בזה שהיישובים הערביים סובלים ממחסור קרקע אדיר.

וליד טאהא: יש מחסור בדיור, אי אפשר לעשות כבישים כמו שצריך בגלל המחסור בקרקע.

וליד טאהא: אני מבין את ההיגיון שלך, אבל את לא לגמרי מתחשבת בסוגיה הקריטית הזאת של מחסור בקרקע.

אסנת בנימין: יש לך כבישים?

אסנת בנימין: תסתכל עליהם, הם רחבים מספיק?

אסנת בנימין: עץ – אתה צריך בשבילו 50 ס"מ.

אסנת בנימין: יש לך כאן אדמה, יש לך תשתיות.

וליד טאהא: אבל למה רשות הכבאות אשמה בזה?

וליד טאהא: אנחנו צריכים להפנות את זה לרשויות מקומיות, לעצמנו.

וליד טאהא: לצורך העניין, מה אשמה בזה רשות הכבאות?

וליד טאהא: למה רמ"י אשמים?

וליד טאהא: אמרת שאת תוכיחי לי שהם מדברים שטויות – אז מה הם אשמים?

אסנת בנימין: בהחלטה 1901 לטיפול בשריפות הם הקצו הרבה מאוד כספים דרך קרן שטחים פתוחים.

אסנת בנימין: קרן שטחים פתוחים מנוהלת לא על פי החוק הישראלי, היא מנוהלת במרמה על-ידי אמנה בין-לאומית שפוגעת בכולם.

אסנת בנימין: אמנת המגוון הביולוגי מונעת נטיעת עצים.

אסנת בנימין: הם מונעים נטיעת עצים וגורמים לכריתת עצים.

וליד טאהא: דווקא בנגב יש חפלה של נטיעה.

וליד טאהא: זה לא באמת כדי לנטוע עצים, אלא כדי לנטוע שנאה.

וליד טאהא: הלוואי שכולנו נהיה שותפים בנטיעת עצים ולא בנטיעת שנאה.

אסנת בנימין: הבעיה שלך – אתה תראה את זה מחר בדיון על המזיקים ופולשים – עם המשרד להגנת הסביבה, רט"ג והחברה להגנת הטבע.

וליד טאהא: קראו לזה "מינים פולשים".

וליד טאהא: המינים האלה כוללים בני אדם?

אסנת בנימין: כן, ברור.

אסנת בנימין: זה בדיוק העניין, כולנו משאב.

אסנת בנימין: האמנה הזאת רואה במדינת ישראל מעבר בין יבשות.

אסנת בנימין: מי שמבין את זה מבין שכמה שפחות עצים, זה אומר שאנשים לא צריכים להיות פה.

וליד טאהא: תודה רבה לך, אסנת, מצבא הגנה לעצים.

וליד טאהא: מעניין.

וליד טאהא: אני רק אעיר לך, אסנת, שהחבר'ה פה אין להם כלום נגדך.

אסנת בנימין: ברור.

וליד טאהא: לא ברור, תקשיבי.

וליד טאהא: אין להם כלום נגדך, אפילו אותי הם לא מכירים.

וליד טאהא: הם באים לעשות את העבודה שלהם ואנחנו לא נתנפל עליהם.

וליד טאהא: יש פה נציגים של משרדי ממשלה.

וליד טאהא: רשות המים, בבקשה.

מאלכ הזימה: אני בפועל מנהל מרחב צפון בנושא ביטחון, מים, חירום וסייבר.

מאלכ הזימה: מרחב צפון – קו חדרה-בית שאן צפונה.

וליד טאהא: מה אתה אומר על הדיון הזה?

וליד טאהא: היות שמכבים אש באמצעות מים אז יש לך מה לומר.

מאלכ הזימה: מבחינתנו פחות חשוב איפה התחנות, יותר חשוב איפה הכבאיות רצות כדי לכבות את השריפות.

וליד טאהא: פחות חשוב איפה התחנות?

מאלכ הזימה: התחנות פחות חשובות.

מאלכ הזימה: דיברו על הידרנטים – פה יש שיתוף פעולה עם כב"ה גם בתאגידים וגם במקורות לגבי זמינות של נקודות מילוי, כדי שלא יחסרו מים.

מאלכ הזימה: אפשר לתת הרבה דוגמאות.

וליד טאהא: לדבריך הבעיה אינה מים.

וליד טאהא: דרך אגב, כל הזמן המים לא היו הבעיה, אבל מישהו עשה מזה בעיה לצרכים אחרים.

מאלכ הזימה: אני לא יודע למה אתה מתכוון.

מאלכ הזימה: יש סוגיה אחת עם כב"ה, אבל זה לא דיון לוועדה.

מאלכ הזימה: אנחנו מנהלים איתם דיונים לגבי ההיערכות הלוגיסטית.

מאלכ הזימה: אנחנו פועלים לכך שבכל מקום שמתפתחת שריפה יהיו מים זמינים לטובת הכבאיות.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: נציגת המשרד לביטחון פנים, בבקשה.

סילביה גרין: אני מאשכול תכנון, תקצוב ובקרה.

סילביה גרין: אני רוצה לציין שיש מענה שלם בכל סוגיית השריפות בקיץ ובכלל, כולל החלטת ממשלה 1091, תוכנית לאומית להתמודדות עם שריפות יער, חורש ושטחים פתוחים, שבה הוקם צוות ייעודי לאחר עבודת מטה נרחבת שבוצעה ביחד עם הכבאות, קק"ל, רט"ג, משרד הפנים, האוצר כמובן.

סילביה גרין: יש שם מענה רחב לפיו בונים קווי חיץ ביישובים לפי תיעדופים של רמות סיכון, מהגבוה ועד הנמוך.

סילביה גרין: בהתחלה מתחילים עם רמות סיכון 5.

סילביה גרין: מאחר שמעורבים בזה ארגונים כמו קק"ל, משרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה, יש תוכנית שלמה עם חשיבה על הכול.

סילביה גרין: זה אומר גם הגנה על יישובים מפני וגם שהדילול יהיה נכון לפי ההתייחסויות של כל הגורמים הרלוונטיים.

וליד טאהא: התכוונת לומר להגן על היישובים מפני שריפות שיהיו ביערות ובחורשות.

סילביה גרין: למעשה ליצור קווי חיץ בין היערות לבין היישובים.

וליד טאהא: הייתי בצפון בזמן השריפה הגדולה בצפון שהתפתחה סביב נוף הגליל וירדה לכיוון אכסאל.

וליד טאהא: ראיתי שהעצים נמצאים כמעט בתוך הבתים.

וליד טאהא: באכסאל יש תחנה?

כאיד דאהר: לא.

וליד טאהא: אז צריך לחשוב על זה.

וליד טאהא: כי יישוב שיושב ממש על היער ואין בו תחנה, זה קצת בעייתי.

וליד טאהא: צריך לומר שגם כבישי הגישה ליער בעייתיים.

וליד טאהא: צריך לעשות שם עבודה מסודרת, מתוכננת, כך שגם ישמרו על היער וגם ישמרו על האנשים.

וליד טאהא: כאשר יש שריפה, אנשים לא יכולים להיות בתוך הבתים בגלל העשן.

וליד טאהא: אני חוויתי את זה.

סילביה גרין: קווי החיץ כוללים גם דרכי גישה של כבאיות וצוותי חילוץ.

וליד טאהא: אז למה ביישוב כמו אכסאל – הייתי שם בזמן שריפה – לא עושים שם את כל התנאים האלה?

סילביה גרין: דירגו את כל הרשויות לפי רמות סיכון ומתחילים עם הרשויות שהן בסכנה הכי גדולה.

וליד טאהא: אני יכול לדעת איפה אכסאל נמצאת בעניין הזה?

סילביה גרין: אני אבדוק ברשימה ואשיב לך.

וליד טאהא: דבר נוסף, מה הקריטריונים לפתיחת תחנות ונקודות?

וליד טאהא: את יודעת, כאסטרטגיה, יש נושאים שהמדינה משאירה אותם עמומים.

וליד טאהא: למה אני מרגיש שהעניין הזה הוא כמו מדיניות הגרעין?

וליד טאהא: יש כאן הרבה עמימות.

וליד טאהא: מה הקריטריונים לפתיחת תחנות כיבוי אש?

וליד טאהא: אני, כאזרח ערבי, רוצה לדעת אם היישוב שלי נופל בתוך הקטגוריה או שאני מקשקש.

אילון רן: אני אסביר.

אילון רן: הדבר הזה מאוד פשוט, הוא לא עלום, הוא מאוד גלוי, גם הצגנו את הנושא בעבודה מקדימה לפני קבלת החלטה 550.

אילון רן: יש פה שני ממדים: ממד האוכלוסייה וממד זמן התגובה.

אילון רן: בשני הדברים האלה אתה גם בודק היסטוריה גזרתית, כמה אירועים היו באותו אזור לאורך השנים ואז אתה מקבל החלטה.

וליד טאהא: אבל זה היה מאיץ הקמת תחנות ולא ההפך.

וליד טאהא: זמן תגובה הוא הקריטי ביותר בעניין היישובים הערבים.

אילון רן: ולכן אותם יישובים שהוחלט עליהם ב-550 - - -

וליד טאהא: את 550 הבאנו עכשיו, אבל אנחנו ב-2022.

אילון רן: אני לא מדבר על מה שהיה, אני מדבר מפה והלאה.

אילון רן: מפה והלאה – אנחנו לקחנו את כל היישובים ובדקנו איפה הכי דחוף, מהמקום של זמן התגובה וכמות אוכלוסייה והיסטוריה גזרתית, להקים את הנקודות.

אילון רן: לכן שם חשבנו לנכון להקים.

אילון רן: זאת אומרת, ההתייחסות היא מבצעית לחלוטין.

אילון רן: אני רואה בוועדה הזאת עוד נדבך חשוב בהרחבת היכולות של כבאות והצלה, כי התוכנית הזאת מדברת רק על הצפון.

אילון רן: הבוקר היה לנו דיון יחד עם הבט"פ לקראת ההחלטות המתקרבות לגבי מזרח ירושלים, שם אנחנו בפער מבצעי.

אילון רן: גם ביישובים הבדואים בדרום אנחנו בפער מבצעי.

וליד טאהא: דאלית אל כרמל ועוספיא, שני יישובים שנמצאים בתוך חורשות ויערות.

וליד טאהא: יש שם תחנות?

כאיד דאהר: בעוספיא.

אילון רן: לגבי ההחלטה לגבי האוכלסייה הדרוזית - ביקשנו וגם לשם לא הוקצו משאבים.

וליד טאהא: אתה שם לב שאני אומר שם יישוב ולא שם עדה ואילו אתה מתעקש לנקוב בשם העדה.

אילון רן: אני רוצה לקדם כל דבר שיכול לעזור לנו לבנות עוד תחנות.

אילון רן: רצינו לבנות תחנה בבית ג'אן ובירכא, ובהינתן המשאבים אנחנו נבנה גם שם.

סילביה גרין: בסוף יש תיעדוף.

סילביה גרין: כולנו רוצים כמה שיותר תחנות ואיפה שקיים צורך מבצעי, אבל בסוף יש מגבלות משאביות ועושים את מה שניתן.

סילביה גרין: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אנחנו עוזרים קצת לסידור התיעדופים.

וליד טאהא: דיון בוועדה חושף לעתים איפה הכשל מבלי שמישהו הבין שכאן היה הכשל.

וליד טאהא: משרד הפנים, בבקשה.

וחיד חשאן: אני מנהל תחום חירום וביטחון בחברה הערבית.

וחיד חשאן: מדובר בנושא חשוב מאוד וחשוב לקדם את הסוגיה הזאת של מניעת שריפות.

וחיד חשאן: אנחנו, באגף החירום, על מנת לצמצם את השריפות בחילופי העונות אנחנו מחדדים הנחיות לנקיטת אמצעים לצמצום השריפות.

וליד טאהא: מה בדיוק אתם עושים?

וחיד חשאן: אנחנו מפיצים לרשויות המקומיות - - -

וליד טאהא: שולחים להם מייל ואומרים להם תיערכו?

וחיד חשאן: כן.

וליד טאהא: את המיילים האלה אנחנו מכירים.

וליד טאהא: משרד הפנים תומך כספית ברשויות כדי להיערך להסברה?

וליד טאהא: משרד הפנים מגיע לרמ"י לצעוק עליו למה הוא לא מקדם שחרור קרקע, חוץ ממייל שצריך להיערך?

וחיד חשאן: נושא השריפות ונושא כיבוי אש הוא נושא מקצועי שאינו באחריות משרד הפנים.

וליד טאהא: נושא הכבאות אינו באחריות שלך, התחנה אינה באחריות שלך, הרשות המקומית באחריות שלך וזה שהיא צריכה לכלול את כל מרכיבי השירות – זה באחריות שלך.

וליד טאהא: אם יש בעיה של רשות מקומית עם רמ"י, נניח מתעמרים בהם ולא מאפשרים להם שחרור קרקע, למה שלא תתערב?

וליד טאהא: אתה האבא של הרשות.

וחיד חשאן: ברגע שהרשות פונה, אנחנו מתערבים.

וחיד חשאן: ברגע שהרשות פונה בנוגע לאיזושהי בעיה ואנחנו יכולים לסייע ולתרום לפתרון הבעיה – אנחנו עושים את זה.

וחיד חשאן: יש לנו את המחוזות ויש לנו את המטה.

וחיד חשאן: אנחנו גם מקדמים בברכה את ההתקדמות בנושא של הקמת קווי חיץ.

וחיד חשאן: בהחלטת הממשלה יש הקצאה של 65 מיליון שקלים, לשנה זו מוקצים 13 מיליון.

וחיד חשאן: הנושא מתקדם, יש ועדות משנה ואנחנו שמחים על ההתקדמות בנושא הזה.

וליד טאהא: תודה, וחיד.

וליד טאהא: האמת שלא הבנתי מה האגף שלכם עושה.

וליד טאהא: יכול להיות שזה משום – בקיצור, לא הבנתי מה אתם עושים.

וחיד חשאן: אני אשמח לענות על שאלות.

וליד טאהא: לא הבנתי איפה אתם נמצאים בסוגיה שיש בה בעיה.

וליד טאהא: היישובים הערבים סובלים מזה ואתה מדבר על מיילים וכו'.

וליד טאהא: טוב, אוקיי.

הילה לוי גדיש: אני מתכננת באגף לתכנון מרחבי.

וליד טאהא: מה את מתכננת לטובת העניין שלנו?

הילה לוי גדיש: עשיתי בדיקה לגבי התוכניות הכוללניות.

הילה לוי גדיש: ראיתי שהתוכניות שמקודמות בשנים האחרונות כוללות התייחסות לדבר הזה ולמעשה נותנות איזושהי תשתית תכנונית שתאפשר - - -

וליד טאהא: אלא שהן לא מסתיימות בינתיים, אבל זה דיון אחר שאני אקיים מול מטה התכנון.

הילה לוי גדיש: מבחינתנו, בדרך כלל במה שנקרא "שטחים חומים", יש אפשרות גם להקמה, מלבד מבני ציבור ואחרים, של שירותים לכבאות והצלה בכלל.

וליד טאהא: מה אתם יודעים לעזור בסוגיית רמ"י ושחרור קרקעות למתקנים כאלה?

הילה לוי גדיש: אנחנו מבטיחים קודם כול את התשתית התכנונית.

הילה לוי גדיש: רמ"י בסוף צריכה - - -

וליד טאהא: אתם יכולים לצבוע חלקה ולומר שאתם מציעים להקים עליה X ואז הם מתנהלים אחרת?

הילה לוי גדיש: לא.

הילה לוי גדיש: בסוף, כדי שזה יקרה, צריך גם את הביקוש והצורך מצד רשות הכבאות.

הילה לוי גדיש: כרגע אני מדברת קצת יותר מגבוה ואומרת שיש את התשתית.

הילה לוי גדיש: ניסינו לבדוק קצת על תכנון שהוא יותר מקומי, הבנו שיש איזושהי בקשה גם - - -

וליד טאהא: זאת אומרת, לא היו אז תחנות כי לא תכננתם.

הילה לוי גדיש: אני לא יודעת להגיד לך אם לא תכננו, אני יודעת להגיד לך שבתוכניות עכשיו שמים לב יותר לדבר הזה.

וליד טאהא: עכשיו, ב-2022?

הילה לוי גדיש: לא.

הילה לוי גדיש: תוכניות שיש ב-2022 לא מתחילות ב-2022, הן מתחילות כמה שנים קודם.

הילה לוי גדיש: בשנים האחרונות אנחנו רואים שיש התייחסות לנושא גם בהוראות וגם בפרוגרמה.

הילה לוי גדיש: זאת אומרת שזה חלק ממה שבודקים.

הילה לוי גדיש: בודקים מבני ציבור, בודקים שירותי בריאות, שירותי דת ובודקים גם את הנושא של ספי כניסה לשירותים לכבאות והצלה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: נושא התכנון הוא אחד מהנושאים הקשים בחברה הערבית והוא לא שונה בהרבה מההתנהלות של כבאות ודברים אחרים.

וליד טאהא: אני מקווה שגם שם נשכיל לשנות את הדברים.

ארז ברקאי: צוהריים טובים.

ארז ברקאי: אני מנהל אגף יער ואילנות, פקיד היערות הראשי במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

ארז ברקאי: ראשית, תודה על הזימון של הדיון החשוב הזה.

ארז ברקאי: שריפות לא יודעות גבולות ולא יודעות מגזרים ולכן חשוב לנהל את הדיון הזה ולקדם את הסוגיה של הגנה על יישובים.

ארז ברקאי: נאמרו פה הרבה דברים על עניין היערות והחורשים ואנחנו חברים בצוותים הבין-משרדיים שגם הוקמו בעקבות החלטת ממשלה 1091.

ארז ברקאי: הסוגיה של קווי חיץ לא נולדה בהחלטת ממשלה 1091, היא תולדה של שריפות ענק שהיו בישראל לאורך שנים.

ארז ברקאי: השריפות בכרמל, בעיקר ב-2010, האיצו את התהליך ואת עבודת המשרד.

ארז ברקאי: הכללים והתקנות שדיברו עליהם קודם גובשו באמצעות גורמי מקצוע לאורך שנים.

ארז ברקאי: אני מאוד מקווה שהמשרד לבט"פ יצליח להביא לכאן לוועדה את התקנות ואת הכללים להגנה על יישובים מפני שריפות ולאשר אותם סוף סוף, כי כרגע אנחנו עובדים על פי נהלים ועל פי הנחיות שיצאו מכל מיני גורמים.

ארז ברקאי: חשוב מאוד לעגן את התקנות האלה.

ארז ברקאי: צריך לומר שהמשרד הכין שכבת קווי מגע תיאורטיים.

ארז ברקאי: זה לא סתם שכבה שנמצאת באתר.

ארז ברקאי: יש לי רשימה של כל היישובים הערבים שנדרש לבצע סביבם הגנה מפני שריפות.

ארז ברקאי: אם שאלת קודם ספציפית על אכסאל, אזי שם צריך לבצע טיפול בכ-120 דונם של יער וחורש סביב היישוב.

ארז ברקאי: זה שטח שמנוהל על-ידי קק"ל, לא על-ידי הרשות המקומית, ושם נדרש לעשות טיפול.

ארז ברקאי: אין לי את המידע אם בוצע או לא בוצע, אבל מרבית קווי החיץ שקק"ל ורט"ג היו אמורים לבצע סביב היישובים להגן עליהם, בוצעה כבר הלכה למעשה.

ארז ברקאי: הפער הגדול נכון גם לחברה הערבית וגם לכל המדינה ומה השטחים באחריות השלטון המקומי לבצע.

ארז ברקאי: אם תרצו, אני יכול להראות לכם את השכבה התיאורטית שקיימת אצלנו באתר – אפשר להיכנס לאתר משרד החקלאות ולראות – היא מבוססת על הכללים שקבעו הנציבות והוספנו עוד אלמנטים כמו השיפוע, שמאוד משפיע על מהירות האש, גודל היער שצמוד ליישוב, הרכב הצומח שנמצא שם וכיוצא באלה.

ארז ברקאי: אבל זו שכבה תיאורטית, כי כשיבואו להגן על יישוב, כאשר רשות מקומית תרצה לבוא ולהגן על עצמה, היא תצטרך להכין תכנון מפורט שיכול להתבסס על התכנון הזה, על השכבה התיאורטית שהכנו.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: משרד האוצר, בבקשה.

אביה פירון: אני מאגף תקציבים במשרד האוצר, רפרנט בט"פ.

וליד טאהא: האגף שלא אוהב לשלם שקל.

אביה פירון: אני חושב שבנושא הזה אנחנו בשיתוף פעולה עם הכבאות ועם המשרד לביטחון הפנים.

אביה פירון: זה בא לידי ביטוי גם בהחלטות ממשלה שהיו לגבי אזורי חיץ וגם לפני זה ב-550 ובכל ההחלטות שהיו וכן בתקציב 2022 שעבר.

אביה פירון: אפשר לעשות רשימה של מה שהיה גם לנושא הזה.

וליד טאהא: כלומר, אתם לא הבעיה.

אביה פירון: אני לא מכיר שאני הבעיה.

וליד טאהא: אתה לא הבעיה לקידום הפרויקטים של הבינוי.

וליד טאהא: כסף אתה מעביר בזמן.

אביה פירון: אני לא מכיר שאני הבעיה.

אליעזר גלבר: רק תקנים - - -

אביה פירון: גם זה לא נכון.

וליד טאהא: זה מדויק, כי אי אפשר לדעת מה תעשו בעוד 20 דקות באגף התקציבים.

אביה פירון: אנחנו בסך הכול עובדים בשיתוף פעולה עם הכבאות.

יוחאי וג'ימה: אני ראש מינהל ביטחון וחירום במרכז השלטון המקומי.

יוחאי וג'ימה: אני רוצה להתייחס לקווי החיץ.

יוחאי וג'ימה: בתקציב קווי החיץ שמתוכנן לשנה הזאת נכנסים רק ארבעה יישובים מהמגזר – מעלה עירון, כפר קרע, דאלית אל-כרמל ואום אל-פחם.

יוחאי וג'ימה: יש 20 יישובים בחלק הראשון.

יוחאי וג'ימה: לגבי התקנות – זה נוגע יותר לשטחים שנמצאים מוחזקים על-ידי הרשות, שהחורש מוחזק על-ידי הרשויות המקומיות.

יוחאי וג'ימה: החלטת הממשלה נותנת מענה לדבר הזה.

יוחאי וג'ימה: אם התקנות יעברו או לא יעברו זה לא ישנה, כי ברגע שהתקנות סוכמו על-ידי קק"ל, רט"ג וכב"ה, זה יבוצע לפי זה.

יוחאי וג'ימה: הרעיון הוא שרט"ג יבצע את קווי החיץ בתוך הרשויות המקומית, בשטח של הרשויות המקומיות שלפעמים גובל עם קק"ל או רט"ג.

יוחאי וג'ימה: הם עושים גם את התכנון וגם את הביצוע.

יוחאי וג'ימה: כרגע אנחנו בשלב שבו רט"ג קיבלה את המנדט לעשות את זה.

יוחאי וג'ימה: התקנות ואיך זה יתבצע סוכמו כבר בין כל המשרדים.

יוחאי וג'ימה: השלב הבא יהיה הנושא של האחזקה – איך תהיה האחזקה ברשויות האלה, כי גם זה עולה כסף.

יוחאי וג'ימה: לגבי גלאי עשן – אני מניח שאתה מכיר את זה מתוך הרשויות.

יוחאי וג'ימה: יזמנו יחד עם כב"ה את הנושא של בתי קשישים ולפי זה הרשות קונה את הגלאי – גלאי עולה כ-50 שקלים – וכב"ה מבצע.

יוחאי וג'ימה: הסוללה של זה מחזיקה עשר שנים.

יוחאי וג'ימה: זה דבר פשוט, אבל מציל חיים.

יוחאי וג'ימה: אני מייצג כאן את המרכז לשלטון מקומי ואני יכול לומר שאם כב"ה יפנו אלינו אנחנו נוכל לסייע מול רמ"י ולראות איפה להפעיל קצת לחץ.

יוחאי וג'ימה: אנחנו עושים את זה בתחנות.

יוחאי וג'ימה: סייענו לרשויות המקומיות ולמשטרה כדי לראות איך בונים את זה.

וליד טאהא: תודה רבה.

סילביה גרין: אני רוצה לתקן את יוחאי לגבי לוחות הזמנים.

סילביה גרין: אנחנו לא סבורים שעד סוף השנה נתחיל כבר לבצע את קווי החיץ ב-20 הרשויות.

סילביה גרין: כרגע אנחנו מדברים על פעימה של עשר השנה ואנחנו מקווים מאוד שכל העניינים הבירוקרטיים יסתיימו.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: חברת הכנסת קרן ברק, את רוצה להתייחס?

קרן ברק: לא.

וליד טאהא: באת לשמוע.

וליד טאהא: אהלן וסהלן.

וליד טאהא: אנחנו נעבור לזום לתאופיק אגבאריה, מנהל תחום ביטוח כלכלי-חברתי במשרד לשוויון חברתי.

וליד טאהא: תאופיק, יעתיק אלעאפיה.

תאופיק אגבאריה: יעתיכ אלעאפיה, שלום לכולם.

תאופיק אגבאריה: כבוד היושב-ראש, אילון, כאיד, אביה, ברשות

תאופיק אגבאריה: כם אני אחזור לתוכנית "תקאדום" וכל הרשויות שנכללות מתוקף ההחלטה.

תאופיק אגבאריה: כמובן שאני בעד זה שמדברים בשפה אחת לחברה הערבית, אבל החלטות הממשלה מגבילות אותנו כגופים מקצועיים במעקב אחרי כלל החברה ולכן אני אתייחס רק לרשויות שנמצאות בתוכנית "תקאדום" מתוקף סעיף 22.

תאופיק אגבאריה: אנחנו יודעים שהדרך הכי נכונה לכבות שריפה זה למנוע אותה.

תאופיק אגבאריה: יחד עם החברים בכבאות הכנסנו את הסעיף של ההסברה כחלק מהסעיפים ומתוכניות העבודה של כבאות והצלה, בין היתר: קמפיין רחב לכל החברה הערבית; גלאי עשן – זה עלה בכל השיחות ובכל הדיונים; פעם ברבעון אנחנו מכנסים את צוות היישום של הסעיף בהחלטה וכמובן שאם יש צורך לכנס את הצוות יותר, אנחנו עושים את זה יחד עם הדברים השוטפים עם כבאות והצלה.

תאופיק אגבאריה: אני רוצה להתייחס לבינוי תחנות.

תאופיק אגבאריה: חלק גדול מהחסמים וכל הדברים שעלו בוועדה כאן מוכרים לנו ואנחנו עוקבים, שואלים את השאלות ומבקשים לקבל את העדכונים.

תאופיק אגבאריה: לאחרונה הצוות התכנס ב-24 במאי.

תאופיק אגבאריה: הרשות לפיתוח כלכלי ביקשה מהרשות הלאומית לכבאות והצלה את הסטטוס עבור כל התחנות, גם תחנות המשנה וגם המתנדבים, כדי לזהות את הדברים שכבר דיברתם עליהם יחד עם רמ"י.

תאופיק אגבאריה: את אריאל מזוז לא הכרתי ואני שמח מאוד שעכשיו אנחנו יכולים לדבר ישירות עם רמ"י, כמובן ביחד עם הכבאות, ולהסיר את החסמים יחד עם ראשי הרשויות, כדי להקצות את הקרקע.

תאופיק אגבאריה: זה החסם העיקרי שמעכב את תחילת הדברים.

תאופיק אגבאריה: כפי שאמרתם, הכול מתחבר – גם הגיוס של לוחמי אש, למרות שכבאות עומדים ביעד השנתי שקבענו בהחלטה; קורס ייעודי – אנחנו נעקוב אחרי זה.

וליד טאהא: מה זה "נעקוב אחרי"?

וליד טאהא: תתרגם את זה לעברית.

תאופיק אגבאריה: כפי שציינתי, הצוות מתכנס פעם ברבעון.

וליד טאהא: אני מתכוון לביצוע כמובן.

וליד טאהא: מה זה "נעקוב"?

וליד טאהא: אתה תקדם קורס ייעודי?

וליד טאהא: זה מה שאנחנו מבקשים לשמוע.

תאופיק אגבאריה: אנחנו נבדוק את האופציה יחד עם אביה.

תאופיק אגבאריה: אם יש חיבור בין הקורסים - - -

וליד טאהא: הינה, עכשיו אתה מבין שאתה צריך לעשות תנועות?

וליד טאהא: יאלה, תאשר.

קריאה: אני לא חושבת שזה קשור לאביה.

וליד טאהא: אביה, אתה משלם, אז למה אתה מתנער?

וליד טאהא: או שיש כסף ורק צריך לעשות תיעדוף.

אביה פירון: אני לא מכיר דבר כזה.

אביה פירון: אני מכיר איזושהי בעיית תקציב באזור הזה.

אביה פירון: אם יבואו אליי, אפשר להבין מה הסיפור.

תאופיק אגבאריה: בעניין הקורס הייעודי – אפשר לייעד את הקורס מתוקף התקינה שכבר קיימת בכבאות בלי לעשות הסטות תקציביות מכל מיני מקורות.

תאופיק אגבאריה: אפשר לדבר על זה עם אילון רן ולעשות את הקורס יחד עם הגורמים הרלוונטיים.

וליד טאהא: תודה רבה לך, תאופיק אגבריה.

וליד טאהא: רבותיי, אני רוצה לסכם.

וליד טאהא: ראשית, נעים מאוד.

וליד טאהא: עכשיו כולנו מכירים את אריאל מזוז.

וליד טאהא: עכשיו אתה מפורסם ברבים.

וליד טאהא: אתה נושא בתפקיד כל כך חשוב ואף אחד לא הכיר אותך.

וליד טאהא: זה כל כך פרדוכסלי ואני לא מצליח להבין את זה.

וליד טאהא: אז נעים מאוד.

וליד טאהא: רשויות מקומיות שיש להן עניין – וכמעט כל אחד מהן יש לה עניין בתחנת כיבוי אש – מתבקשות לפנות באופן ישיר לאריאל מזוז יקירנו מרמ"י.

וליד טאהא: הוא אמר פה דברים ברורים: יפנו אליי.

וליד טאהא: הוא מבין שהנושא הזה ברמת דחיפות גבוהה.

וליד טאהא: הוא אדם מאמין, הוא רוצה להציל חיים.

וליד טאהא: אנשים מתים בגלל שריפות.

וליד טאהא: אז בבקשה, ראשי רשויות, אנשי עניין, מנכ"לים, מהנדסים, יש לכם כתובת.

וליד טאהא: וגם אתם, ברשות הכבאות, הינה, גיליתי לכם את הכתובת הישירה כדי להתחיל לעשות צעדים.

וליד טאהא: אני ארצה לקבל מכם עדכון, באמצעות התכתבות עם הוועדה, על הצעדים, על הבנייה, על התגובה, מה אמר ומה ענה.

וליד טאהא: כמובן שזה כדי לעזור ולא בגלל סיבה אחרת.

וליד טאהא: בהמשך לשיחה עם תאופיק אגבריה, אנחנו מבקשים לקדם קורס ייעודי ללוחמי אש מהחברה הערבית.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: כי אם אנחנו לא עושים את זה ומתקדמים בבינוי, אז אין לך לוחמי אש.

וליד טאהא: אחד שזור בתוך השני.

וליד טאהא: צריך שזה יהיה בד בבד, כך שעם ההתקדמות מול אריאל מזוז, בשעה טובה, אנחנו רוצים גם התקדמות בהכנת אנשים לעבוד בדבר הזה.

וליד טאהא: אני מקווה להתעדכן ולדעת שגם הנושא הזה נעשה.

וליד טאהא: מבלי לנקוב בשמות, אני יודע שיש יישובים שעמדו בכל הדרישות שהיו צריכים לקיים, אבל משום מה התהליך איתם לא המשיך.

וליד טאהא: כאיד, אני אנהל איתך שיחה על כך בהמשך.

וליד טאהא: אני חושב שסוף סוף הגיע הזמן שאזרח ממוצא כמוני ידע את הקריטריונים להקמת תחנות כיבוי אש.

וליד טאהא: זה לא סודות גרעין.

וליד טאהא: אנחנו לא מדברים פה על סודות גרעין.

וליד טאהא: אפשר לדבר על זה מבלי לפחד, אף מדינת אויב לא תקפוץ על זה, לדעת שמקימים תחנה ביישוב X.

וליד טאהא: הגיע הזמן לפרסם את זה בצורה נהירה יותר, ברורה יותר לאנשים ממוצאים כמוני, כדי שאני אבין איך זה נעשה.

וליד טאהא: דבר אחרון, הפנייה לצעירים הערבים כדי להתגייס להיות לוחמי אש צריכה להיות בכלי תקשורת ערבים ידועים, כדי שכולם ישמעו, שכולם יבינו, ולא לכתוב את זה בפינת עיתון שאף אחד בכלל לא עוקב אחריו.

וליד טאהא: צריך לעשות את זה בכלי תקשורת שעוקבים אחריהם.

וליד טאהא: משרד הפנים, אתם לא לגמרי מנותקים מהסוגיה, אם כי אתם מרגישים כך.

וליד טאהא: משרד הפנים הוא האבא והאימא של הרשויות שסובלות.

וליד טאהא: כן, התפקיד שלך ושל השרה והמשרד שלך הוא לעזור ליישוב X, כדי לפתור בעיה מול רמ"י ומול כל מוסד אחר שיש לו קשר ליישוב.

וליד טאהא: לרמ"י יש קשר עם הרשויות, היות שיש לה קרקעות.

וליד טאהא: לכן זה כן עניין שלכם.

וליד טאהא: אם תיקחו את זה מהזווית הזאת, אולי גם תתחילו לעזור בפתרון בעיות כאלה.

וליד טאהא: אני מקווה שהדיון הזה עזר לעורר נושאים שעד עכשיו אולי נעשו בצורה אחרת.

וליד טאהא: אני בטוח שעשינו את זה.

וליד טאהא: אני מבטיח לכם שאנחנו חוזרים – אנחנו נחזור לעשות דיון ולעקוב אחר ההתקדמות בכל הקשור לכיבוי אש ביישובים הערבים, כי זה פשוט מציל חיי אדם.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולם, הישיבה נעולה.