ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 263, 2022-06-13 09:30

מיכאל ביטון: בוקר טוב.

מיכאל ביטון: אני שמח לפתוח את דיוני ועדת הכלכלה לשבוע זה.

מיכאל ביטון: נעסוק בנושא חשוב של משרד התקשורת בנוכחות השר והמנכ"לית ונשמע סקירה על התקדמות הפריסה.

מיכאל ביטון: נעסוק גם בהצעת תקנות התקשורת.

יעקב מרגי: אני מודה ליושב ראש על שהחרם שלו הוא רק על הצבעות ולא על דיוני הוועדה.

מיכאל ביטון: ביום כזה אי אפשר שלא להבהיר כמה דברים בענייני דיומא.

מיכאל ביטון: לפני שבועיים ביקש ממני ראש הממשלה לחכות ולתת לו זמן לנסות לפתור את המשבר ברפורמה של התחבורה הציבורית.

מיכאל ביטון: משום בקשתו ומשום מעמדו כיבדתי את הדבר.

מיכאל ביטון: בשיחות שלי עם שר האוצר, עם שר הביטחון ועם ראש הממשלה החליפי ושר החוץ לפיד סיכמתי עם כולם שנחכה שבועיים.

מיכאל ביטון: בשבועיים הללו היו שתי פגישות עבודה יסודיות עם ראש הממשלה.

מיכאל ביטון: אני מאוד מוקיר אותו הזמן שהוא הקדיש בתוך כל סערת הפוליטיקה ללמוד לעומק בשתי פגישות של שעתיים בנוכחות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בנוכחות מזכיר הממשלה ובנוכחות הממונה על אגף התקציבים בניסיון אמיתי להביא מזור ולמתן את הפגיעה באוכלוסיות החלשות בפריפריה ברפורמת התחבורה הציבורית.

מיכאל ביטון: לצערי השרה לא הגיעה לדיונים האלה אבל לא רק שלא הגיעה אלא אסרה על כל איש מקצוע מטעם משרד התחבורה להתייצב לדיונים כל כך חשובים בנוכחות ראש הממשלה.

מיכאל ביטון: זה המשך ישיר להתנהגות כלפי ועדת הכלכלה וההתנהגות של אני ואפסי עוד, אנחנו נחליט והעולם יסתדר, האוכלוסייה המוחלשת והענייה שאין לה לוביסטים תידרש לשלם את המחיר.

מיכאל ביטון: זאת הזדמנות בשבילי להגיד תודה לראש הממשלה על מאמץ אדיר, לשר החוץ לפיד, לשר האוצר ליברמן ולשר הביטחון גנץ.

מיכאל ביטון: כל ראשי המפלגות הבינו שיש כאן מורכבות ויש מה לתקן.

מיכאל ביטון: כל ראשי המפלגות פעלו ביושר כדי לנסות להביא פתרון עם נכונות אמיתית ונקייה מכל רבב ומכל אגו והבנה עמוקה מה בעייתי ברפורמה ומה אפשר לתקן.

מיכאל ביטון: יותר חמור מכך, אפילו נכונות של האוצר לגבות את התיקון הזה בתקצוב ולפרוס כל התייקרות או תיקון עיוותים על פני שנים.

מיכאל ביטון: כשאתה שומע שלאוצר יש נכונות לסייע ומשרד התחבורה לא רוצה לשמוע על צמצום ההתייקרות לאוכלוסיות מוחלשות, אתה שואל למה.

מיכאל ביטון: למה מתעקשים ועל מה זה יושב.

מיכאל ביטון: האמת היא שאין לי תשובה.

מיכאל ביטון: גם ברגע זה אני עוד מקווה שתהיה התעשתות.

מיכאל ביטון: במקביל אנחנו מקבלים התקפה אישית.

מיכאל ביטון: כך זה בחיים.

מיכאל ביטון: כשאתה יוצא למאבק, לא ידברו איתך על המספרים האמיתיים אלא יתקפו אותך אישית, יעשו קמפיין אישי, יאיימו עליך.

מיכאל ביטון: קיבלתי כמה מאות הודעות פוגעניות אבל אנחנו גם מקבלים כמה אלפי פניות של אזרחים שמודאגים מהסכום אותו הם ישלמו.

מיכאל ביטון: אלה האזרחים שעוד יודעים כמה הם ישלמו אבל רוב האזרחים לא יודעים כמה הם ישלמו, רוב ראשי הרשויות עוד לא יודעים את המחיר שהערים שלהם ישלמו, חלק מראשי הרשויות והקהילות התעוררו, חלק מהגופים החברתיים הבינו, אבל הדבר הזה לא ידוע ולא מובן לציבור.

מיכאל ביטון: בבוקר הזה אני רוצה לשאול שאלה פשוטה שממוקדת בנתונים ולהראות לכם שלושה שקפים בלבד.

מיכאל ביטון: תסתכלו על השקף הזה שפורס את הערים בהן הנסיעה הפנימית מתייקרת.

מיכאל ביטון: בדימונה, רכסים, חצור הגלילית, אשכול הגליל, רהט - התייקרות בגובה של 205 אחוזים בנסיעה פנימית.

מיכאל ביטון: אופקים, דימונה, בית שאן, ירוחם, מצפה רמון, ערד, קריית שמונה ושדרות – התייקרות בגובה של 130 אחוזים בנסיעה פנימית.

מיכאל ביטון: טבריה – התייקרות בגובה של 175 אחוזים בנסיעה פנימית.

מיכאל ביטון: אשקלון, באר שבע, כרמיאל, נהריה, נצרת, עפולה וקריית גת – התייקרות בגובה של 71 אחוזים בנסיעה פנימית.

מיכאל ביטון: שאר הארץ – 14 אחוזים.

מיכאל ביטון: זאת אומרת שאנחנו יודעים לייקר בכל הארץ רק ב-14 אחוזים ולהטיל נטל כלכלי על המוחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: הודו בפנינו אנשי האוצר שברפורמה הזאת אין שקל תוספתי אחד אלא רק מניידים כספים.

מיכאל ביטון: לוקחים למישהו אחד הנחה, מעבירים אותה למישהו אחר.

מיכאל ביטון: ביטלו את הערך הצבור, את אותה הנחה של רב-קו שניתנה לרבים ב-20 אחוזים, הביאו 200 מיליון שקלים, סכום שלא הלך לערים המוחלשות ולקהילות המוחלשות.

מיכאל ביטון: זה לא מסתכם באוטובוסים פנימיים.

מיכאל ביטון: תראו דוגמאות של רכבות.

מיכאל ביטון: נסיעה משדרות לנתיבות ברכבת הופכת להיות יקרה ב-275 אחוזים.

מיכאל ביטון: נסיעה מאשקלון לאשדוד, מלוד לתל אביב, אני לא יודע שבלוד יש אנשים מאוד מאוד עשירים.

מיכאל ביטון: דיברתי עם ראש העיר לוד הבוקר.

מיכאל ביטון: מקריית מוצקין לכרמיאל.

מיכאל ביטון: הנסיעות האלה מתייקרות ב-125 אחוזים.

מיכאל ביטון: נסיעה מירושלים לתל אביב מתייקרת ב-107 אחוזים.

מיכאל ביטון: מחברים את מדינת תל אביב למדינת ירושלים בעלות של 107 אחוזים תוספתי.

מיכאל ביטון: מכפילים את המחיר.

מיכאל ביטון: נסיעה מהרצליה לתל אביב, מעכו לנהריה, מרמלה ללוד שזאת פריפריה חברתית עם אתגרים סוציו אקונומיים, לחבר את רמלה ללוד, מייקרים את הנסיעה ב-90 אחוזים.

מיכאל ביטון: אומרים בואו נחבר את הנגב ואת הגליל לתל אביב כדי שאנשים יוכלו לעבוד.

מיכאל ביטון: לגור בנגב ובגליל וגם להתפרנס אולי במרכז הארץ.

מיכאל ביטון: תסתכלו.

מיכאל ביטון: אדם מבאר שבע שייסע לתל אביב לעבודה כל יום ישלם 610 שקלים.

מיכאל ביטון: אדם שגר בתל אביב ונוסע ברכבת משלם כמו אדם ברמלה ולוד שנוסע לעבוד בתל אביב.

מיכאל ביטון: יש לו פחות כסף והסוציו אקונומי שלו נמוך והוא רחוק יותר מתל אביב – הוא ישלם על הנסיעות ברכבת כמו תושב תל אביב.

מיכאל ביטון: 610 שקלים חופשי חודשי לרכבת לאדם שייסע מבאר שבע לעבוד בתל אביב.

מיכאל ביטון: יש מאות כאלה.

מיכאל ביטון: מאות באר שבעים עובדים בתל אביב על בסיס יומי.

מיכאל ביטון: זה בדוק וזה ידוע.

מיכאל ביטון: אם הם ירוויחו 6,000 או 7,000 שקלים, 10 אחוזים מההוצאה שלהם תהיה על רכבת.

מיכאל ביטון: המעסיק לא חייב להחזיר להם 610 שקלים.

מיכאל ביטון: לפי חוק הוא חייב להחזיר להם חופשי חודשי של אוטובוס, 225 שקלים.

מיכאל ביטון: אפילו זה לא טיפלו.

מיכאל ביטון: נתתי לכם רק 3 דוגמאות שמראים את הקשיים שברפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: פרסמנו את ההתייחסות שלנו לרפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: אני מבקש תשובות למספרים, תשובות לנתונים, אל תלכו לפוליטיקה, אל תלכו לבחירות, אל תלכו להסתה אישית אלא רק תשיבו לוועדה למה פגעתם בחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: זאת השאלה היחידה.

מיכאל ביטון: שוב תודה לראש הממשלה, לשר האוצר, לשר הביטחון ולשר החוץ שכולם הבינו וכולם רוצים לעזור אבל פוגשים התבצרות וגם כאשר האוצר מוכן להביא כסף לפתרון, מישהו לא רוצה להוזיל לאוכלוסיות מוחלשות.

מיכאל ביטון: לא רוצה לבוא לקראת החלשים ביותר.

מיכאל ביטון: הציבור ישפוט את זה.

מיכאל ביטון: הציבור יבין את זה אט אט.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: עכשיו אנחנו עוברים לנושא מעט יותר אופטימי ולהתקדמות של משרד התקשורת בפריסת הסיבים.

מיכאל ביטון: נמצא כאן יעקב מרגי יושב ראש ועדת הכלכלה שהוביל את החקיקה הראשונה שפתחה את הפלונטר את פריסת הסיבים.

יעקב מרגי: על פי בקשתו של שר התקשורת דאז יועז הנדל.

מיכאל ביטון: אתה אומר שרק אתה התחלפת.

מיכאל ביטון: השר לא התחלף.

יעקב מרגי: ברוך השם.

יעקב מרגי: הממשלות התחלפו אבל אביר קארה חושב שזאת הממשלה הזאת.

יעקב מרגי: זאת הממשלה הקודמת.

יעקב מרגי: נכון שזה אותו שר.

מיכאל ביטון: אני רוצה להחמיא לך.

מיכאל ביטון: אל תפריע לי.

מיכאל ביטון: יושב ראש ועדת הכלכלה יחד עם שר התקשורת יועז הנדל הביאו רעיון מהיר ויצירתי.

מיכאל ביטון: מצד אחד להאיץ את הפריסה ומצד שני לא לשכוח את הפריפריה, את הרחוקים.

מיכאל ביטון: בסוף ההזדמנות לרוחב פס ולפריסת סיבים היא ההזדמנות לקשר את ישראל לעבודה מרחוק, למנוע את ההשלכות של מרחק גיאוגרפי, לייצר מוקדי פרנסה שיש להם את התשתית הטובה ביותר בעולם האינטרנט.

מיכאל ביטון: דיווח על פריסת רשת הסיבים האופטיים

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים סקירה היכן הפריסה עובדת, דגש על הרחוקים ביותר ועל העניים ביותר, מה הושג ולקראת מה אנחנו הולכים בשנה-שנתיים הקרובות ומתי נוכל לבשר ש-95 אחוזים, ש-99 אחוזים מאזרחי ישראל מחוברים לסיב אופטי.

מיכאל ביטון: בבקשה, שר התקשורת.

יועז הנדל: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יועז הנדל: קודם כל, תרשה לי להתייחס לדבריך איתם פתחת את הדיון.

יועז הנדל: פוליטיקה כידוע לכולנו מלאה משברים, דרמות, לפעמים שפה מלוכלכת, קמפיינים.

יעקב מרגי: אפשר גם בלי.

יועז הנדל: אפשר גם בלי, נכון.

יועז הנדל: מרגי, אתה יותר ותיק ממני כאן בבית הזה.

יועז הנדל: בשנים שאני כאן לא זכייתי לראות בלי פוליטיקה.

יעקב מרגי: ירידת הדורות.

יועז הנדל: יכול להיות.

יועז הנדל: בסוף פוליטיקה היא כלי לדאוג לאזרחים ואת זה כולנו צריכים לזכור.

יועז הנדל: אנחנו כאן משרתי ציבור ותפקידנו להניע מהלכים ולוודא שאזרחי מדינת ישראל מקבלים את השירות שהם צריכים לקבל בכל תחום, בין אם זה בתחום התחבורה ובין אם זה בתחום שאני מופקד עליו, תשתיות התקשורת ותקשורת בכלל.

יועז הנדל: לכן אני רוצה להודות דווקא לך יושב ראש ועדת הכלכלה הקודם שבאמת עזר ברגע האחרון, לפני פיזור הכנסת, להעביר את מתווה הסיבים מקריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית למרות התנגדות נחרצת של ראש הממשלה דאז ושר האוצר דאז.

יעקב מרגי: היה תקוע עשר שנים.

יועז הנדל: היה תקוע עשר שנים והכי עצוב זה שלא הייתה סיבה אמיתית.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: הייתה סיבה.

יעקב מרגי: הפריסה האוניברסלית.

יועז הנדל: כן, אבל בלי להלאות את הנוכחים, לא הייתה סיבה אמיתית לא להעביר את זה כפי שעשינו.

יועז הנדל: אני חושב שהתהליך הזה היה חשוב.

יועז הנדל: אני רוצה להודות לך אדוני היושב ראש על כך שאתה מרים את הנושא הזה.

יועז הנדל: אני חושב שהדיון הזה, יש לו משמעות גדולה.

יועז הנדל: זה בדיוק התחום שלנו.

יועז הנדל: אמרתי לך ואני אומר לך את זה שוב, תפקידם של חברי הכנסת, תפקידה של ועדת הכלכלה הוא לבקר את משרדי הממשלה וכפי שראינו במתווה הסיבים בעבר וכפי שאתה עושה עכשיו, לבקר את משרדי הממשלה ולצד זה לעזור לכך שאנחנו נעבוד בצורה מדויקת יותר.

יועז הנדל: אני יודע שלא כל מה שאני מכניס לכאן יצא אותו הדבר, אני אפילו יודע את זה בוודאות, אבל בסוף אנחנו רוצים להיות מדויקים יותר כי כולנו משרתי ציבור ותפקידנו צריך להתבצע נאמנה.

יועז הנדל: לכן אני רוצה להודות לך.

יועז הנדל: הייתי גם שמח שתצביע איתנו עם כל מיני חוקים אבל את זה אני משאיר לך ולקמפיין מסרונים.

מיכאל ביטון: רק תסגור לי את הפינה עם משרד התחבורה.

יועז הנדל: אם תרצה, אני מחבר לך כל אוטובוס.

מיכאל ביטון: אני רוצה שהעניים האהובים שלנו לא ייפגעו ואז אני רץ למליאה.

יועז הנדל: בוא נדבר על הנקודות בהן אנחנו כן עושים למען אזרחי מדינת ישראל והשכבות החלשות ונתחיל בדברים הברורים מאליהם.

יועז הנדל: סיבים אופטיים, מושג שאני לא הכרתי לפני שנתיים וקצת, זה בסוף מנוע צמיחה כלכלי.

יועז הנדל: היכן שיש אינטרנט מהיר, היכן שיש סיב אופטי, אפשר לייצר מקומות תעסוקה.

יועז הנדל: אנחנו רואים צמיחה של 3 אחוזים בשוק התעסוקה, אנחנו רואים צמיחה בתמ"ג של 1.1 אחוז וזה מאוד פשוט.

יועז הנדל: כשאתה יודע לשבת בבית ולעבוד, בין אם אתה גר בחולות חלוצה או בין אם אתה גר ברמת הגולן או בין אם אתה גר ביישוב קטן או בעיר שעד עכשיו הייתה נחשבת פריפריאלית, זה אומר שאתה מחובר לכל מקום בעולם ואין לך מגבלות.

יועז הנדל: אתה יכול לעבוד עם שעמק הסיליקון ואתה יכול לעבוד עם מקומות אחרים.

יועז הנדל: בשבוע שעבר חנכנו סיבים בקריית מלאכי.

יועז הנדל: אין שום בעיה שהאחות התאומה הקטנה, לוס אנג'לס, תהיה בקשר ישיר עם קריית מלאכי ויעבדו אחד עם השני בהייטק ובכל תחום אחר.

יועז הנדל: זה משמעותי.

יועז הנדל: החזון של המשרד שלנו הוא תשתיות מתקדמות במחיר תחרותי לכל אזרח בכל מקום.

יועז הנדל: אנחנו רוצים שבכל מקום, בכל פינה במדינת ישראל, תהיה תחרות ונגישות.

יועז הנדל: זו המשימה ולכן אני מודה לך אדוני היושב ראש על הדיון הזה.

יועז הנדל: רק להסביר את מתווה הסיבים.

יועז הנדל: אנחנו נמצאים היום אחרי העברת הרפורמה בכנסת בה בזק פורסים 82 אחוזים שזה 2.26 מיליון משקי בית באזורי הפריסה, זו המחויבות שלהם ותכף נדבר על לוחות הזמנים.

יועז הנדל: מה שנשאר זה 18 אחוזים, 483 משקי בית באזורי התמרוץ.

יועז הנדל: מה זה אזור התמרוץ?

יועז הנדל: זאת קופה שאנחנו ממלאים אותה ממס על החברות והקופה הזאת מבצעת מכרזים ובמכרזים זוכות חברות רבות.

יועז הנדל: במקביל לתהליך הזה של מתווה הסיבים יצאנו עם רישוי רחב לחברות קטנות כדי שתיווצר תחרות ואני מאוד שמח לומר לכם שאתה מגיע למקומות – חוץ מהמושב של היושב ראש הקודם, שם יש מיסוך אלקטרוני ואני לא יודע למה - שהם מקומות קטנים ושם יש תחרות של חברות.

יועז הנדל: אתם רואים שיש תחרות על מושב קטן, על ישוב קטן, שתי חברות רבות על הלקוחות, מה שלא היינו מאמינים לפני שנתיים כי לפני שנתיים, כאשר יצאנו לדרך, אמרו לי אין סיכוי, תפרסו סיבים באזורי הכדאיות הכלכלית כמובתל אביב, בבניינים גבוהים, בראשון לציון, בפתח תקווה, שם תהיה תחרות אבל במקומות אחרים אין לחברות אינטרס לעבוד ולכן צא מנקודת הנחה שרוב הפריסה תהיה במרכז במקומות עם אזורי עדיפות כלכלית.

יועז הנדל: אני מגיע לקיבוץ גלגל בבקעה ואני רואה שיש שם תחרות.

יועז הנדל: אני מגיע למצפה נטופה ואני רואה שחברות רבות על המקום.

יועז הנדל: אני מגיע ליישובים בדרום ואני רואה שחברות רבות על מי לוקח את הלקוחות ובאיזו מהירות לוקחים את אותם לקוחות.

יועז הנדל: זו בשורה חשובה.

יועז הנדל: יצאנו למכרז ראשון שהסתיים בהצלחה.

יועז הנדל: ב-93 אחוזים ממשקי הבית, יש כבר חובת פריסה אחרי המכרז הראשון.

יועז הנדל: עד עכשיו רק בזק עם 1.3 מיליון בתי אב שנפרסו עד מאי.

יועז הנדל: זה קצב מטורף.

יועז הנדל: זה הקצב הכי גבוה בעולם.

יועז הנדל: יש לנו הרבה מה להשלים כי כמו שאמר יעקב מרגי קודם במשך עשור לא השתמשנו בטכנולוגיה הזאת שלא הייתה סודית אלא הייתה קיימת אבל הקצב הזה של 120-110 אלף בתים בחודש, 130 אלף בתים בחוד – תלוי באיזה חדש – זה קצב שאנחנו לא רואים אותו בשום מקום אחר בעולם ובטח בסטרטאפ ניישן לא היה סביר שמדינת ישראל לא תהיה מחוברת אלא רק בהרצליה פיתוח וברמת החייל, באזורי הייטק אבל עכשיו זה קורה וזה חשוב.

יועז הנדל: אני מעביר אתכם לשקף הבא.

יועז הנדל: אתם רואים כאן את הפער בנגישות.

יועז הנדל: מ-2 אחוזים אנחנו קפצנו למעל 50 אחוזים והיום אנחנו כבר ב-62 אחוזים ועד סוף השנה מגיעים ל-70 אחוזים.

יועז הנדל: 70 אחוזים ממדינת ישראל פרוסה.

יועז הנדל: מה זה אומר?

יועז הנדל: לפני שנתיים הסתכלתי ואמרתי שאני רוצה להיות כמו אמריקה, אני רוצה שיהיו סיבים אופטיים כמו באמריקה ובמדינות מערביות אחרות.

יועז הנדל: היום אנחנו במיקום מאוד מאוד גבוה ביחס לאיחוד האירופאי.

יועז הנדל: מעט מאוד מדינות מגיעות לאחוז הפריסה שיש לנו ועיקר הגאווה היא בפריפריה.

יועז הנדל: זאת אומרת, זה שעיר כמו עכו מחוברת, נהריה, אילת מחוברת כולה, עכשיו מחברים בכפר קאסם או ישובים אחרים.

אוסאמה סעדי: יש שקף, תמונת מצב לפי מצב סוציו אקונומי.

יועז הנדל: עכשיו אני מגיע לזה.

יועז הנדל: זאת שאלה של היושב ראש שקיבלנו מראש ואנחנו בכוונה מציגים את זה כדי לשים את הדברים.

יועז הנדל: תפקידכם לפקח עלינו ואנחנו נותנים את הדברים כפי שהם.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך אדוני היושב ראש שמ-1, 2, 3, 4 שאלה 95 אחוזים מהישובים הערביים, כולם מתחת למצב סוציו אקונומי נמוך והיום קיבלתי נתון האומר שרק 4 רשויות מעל 4.

אוסאמה סעדי: כלש אר הרשויות הן מאפס עד 4.

אוסאמה סעדי: נתונים עגומים מאוד.

יועז הנדל: תן לי להסביר לך.

יועז הנדל: כמו שאומר מישהו בארץ נהדרת "אבל אני מסביר".

יועז הנדל: אני מאמין שתחרות ושוק חופשי עושים את שלהם אבל אנחנו מתערבים במקומות בהם התחרות לא יכולה לתת מענה ואלה המקומות במצב סוציו אקונומי נמוך.

יועז הנדל: לכן מה שאתם רואים כאן בשקף הזה, אתם רואים את חובת הפריסה ולצד זה את הפריסה בפועל.

יועז הנדל: במכרזים שאנחנו עושים – ואנחנו יצאנו לדרך רק עם המכרז הראשון ואני מזכיר שיש לנו עוד מכרזים ואנחנו גובים עוד כסף ויהיו כאן מכרזים ולכן הקצב הוא מאוד גבוה – בדרך כלל הולכים על מקומות שחושבים שישלמו להם.

יועז הנדל: זאת אומרת, יותר קל לחברות להתמודד עלה מקומות שחושבים שישלמו להם מראש.

יועז הנדל: אבל זה לא אומר שהמקומות שלא במצב סוציו אקונומי גבוה לא ייפרסו.

יועז הנדל: להפך.

יועז הנדל: יש שם חובת פריסה.

יועז הנדל: מכיוון שאנחנו בקצב הכי גבוה בעולם, העסק זה יתרחש מאוד מהר.

יועז הנדל: זה לא משהו תיאורטי.

יועז הנדל: אנחנו רואים היום 70 אחוזים.

יועז הנדל: כאשר פורסים ברמלה ולוד בשכונות שהן סוציו נמוך, אני מגיע עם החברות ואנחנו רואים שם חיבור לבניין ואף אחד לא התחבר.

יועז הנדל: זאת אומרת, אין שום הגיון כלכלי.

יועז הנדל: הם חיברו את הבניין ואפילו לא לקוח אחד התחבר.

מופיד מרעי: צריך להביא למודעות האנשים.

מופיד מרעי: דיברנו על כך בפעם הקודמת.

יועז הנדל: אתה צודק שצריך מודעות.

מופיד מרעי: צריך להגביר את המודעות ולומר לאנשים שהבאנו את זה.

יועז הנדל: אתה צודק.

יועז הנדל: אנחנו עכשיו שנה בממשלה ושוב עם כאוס פוליטי והלקח שלי הוא שכמה שיותר מהר לחבר תשתיות.

יועז הנדל: תודה זה משהו חשוב אבל קודם כל שאנשים יתחברו ואחר כך נראה איך מעבירים את זה לתודעה.

יועז הנדל: לכן הקצב הזה הוא סופר משמעותי.

יועז הנדל: אין כאן מישהו שלא יתחבר.

יועז הנדל: אני כל יום מקבל ל-ווטסאפ תלונות למה ברחוב ברנר בעיר איקס לא חיברו את הבניין של הפונה.

אוסאמה סעדי: לא מדברים על הרחוב ולא על שכונה.

אוסאמה סעדי: מדברים על ישוב.

אוסאמה סעדי: על עיר.

יועז הנדל: אתה צודק.

יועז הנדל: לא מחוברים כי זה לא עובד כך שמשמים מאה אחוזים מתחברים.

יועז הנדל: יש לזה את הקצב גם כשזה מאוד מאוד מהיר.

יועז הנדל: תסתכלו על חובות הפריסה.

יועז הנדל: אתם רואים שלכל אזור יש את החובה לפרוס ובסוף אנחנו אמורים להגיע ל-100 אחוזים.

יועז הנדל: אנחנו יודעים מראש שיהיה יותר קשה ב-3-2 אחוזים האחרונים.

יועז הנדל: ה-7 אחוזים האחרונים של מדינת ישראל יהיו יותר קשים.

יעקב מרגי: אבל זה אובייקטיבי.

יעקב מרגי: בממדים האלה זה עדיין אובייקטיבי.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: זה גם קצב גבוה.

יועז הנדל: אי אפשר כאן לחשוב שהמקומות בהם אין כדאיות כלכלית בכלל ואף אחד לא הולך לשלם על הפריסה הזאת ולרכוש אינטרנט, זה יהיה כדאי לחברה.

יועז הנדל: לכן זה קורה לאט אבל זה קורה.

יועז הנדל: קורה יותר לאט באותם מקומות.

יועז הנדל: אני רוצה להראות לכם תמונת פריסה על פי מגזרים.

יועז הנדל: חובת פריסה בתום מכרז ראשון, שזה אומר עוד שנה.

יועז הנדל: עוד שנה מהיום, תבין את הקצב, זה קצב גבוה, זה לא כביש וזאת אפילו לא רפורמה במחיר הכרטיס לאוטובוס.

מיכאל ביטון: אל תדליק אותי.

יועז הנדל: עוד שנה מהיום, 98 אחוזים מהציבור החרדי נגיש.

יועז הנדל: אני לא אומר מתחבר, לא מכריחים אף אחד.

יועז הנדל: היה ויכוח בכנסת הקודמת האם לאפשר לקבלנים להכניס.

מיכאל ביטון: המספרים האלה הם בעוד שנה?

בן חורין: זה בזק.

אוסאמה סעדי: זה עוד שנה או סוף השנה?

יועז הנדל: לא סוף השנה.

יועז הנדל: יש לנו סדר גודל של שנה וחודשיים מהיום.

יועז הנדל: המכרז היה לפני חודש, פורסמו התוצאות של המכרז הראשון ועוד מעט יש עוד מכרז.

יועז הנדל: במכרז הזה, קחו לדוגמה את המגזר החרדי, זכתה חברה ב-98 אחוזים.

יעקב מרגי: מה ההגדרה של המגזר החרדי?

יועז הנדל: נניח ביתר עילית, אלעד, בית שמש לא נכנסה לכאן.

יעקב מרגי: יש חרדים מחוץ לחומות.

יועז הנדל: נכון.

אוסאמה סעדי: מרגי, מה אתה מתלונן?

אוסאמה סעדי: החרדים, 98 אחוזים.

יעקב מרגי: שמעת ממני תלונה?

אוסאמה סעדי: הערבים, 65 אחוזים.

אוסאמה סעדי: מה אתה מתלונן?

יעקב מרגי: אני לא מתלונן.

יעקב מרגי: אני מתלונן על המצב של החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: 28 אחוזים.

יועז הנדל: זה גם בזק וגם חברות אחרות.

אוסאמה סעדי: אלה טלפונים כשרים, נכון?

יועז הנדל: מי שרוצה, יהיה לו כשר.

יועז הנדל: אל תכניסו לנו עכשיו עיזים.

מיכאל ביטון: אוסאמה, אני מבקש ממך, יש לנו דיון רגוע.

יועז הנדל: תכף נגיע לאנטנות.

יועז הנדל: אני רק אומר שחלק מהתהליך הזה נובע מזה שיש רישיונות להרבה מאוד חברות.

יועז הנדל: 40 חברות קטנות קיבלו רישיונות לפרוס במגזר הערבי.

יועז הנדל: הרישיונות האלה ייעלמו אם לא נעביר את החקיקה שלנו שהיום מגיעה לכנסת.

אוסאמה סעדי: יש לי דיון מהיר ואני חוזר.

אוסאמה סעדי: אני מתלונן על קיפוח מול החרדים.

יועז הנדל: אתם תסגרו ביניהם.

יעקב מרגי: סוף סוף יש נושא אחד.

יעקב מרגי: זה בפוטנציה כי עוד לא חיברו.

יועז הנדל: 65 אחוזים מהמגזר הערבי, חובת פריסה בתום המכרז הראשון ו-93 אחוזים בכלל הארץ.

יועז הנדל: אני עובר לשקף הבא.

יועז הנדל: אתם רואים כאן פריסה לפי מגזרים.

יועז הנדל: אנחנו רואים כאן שבסך הכול במגזר הכללי, הכחול, אתם רואים את בזק.

יועז הנדל: תמרוץ זכו 11 אחוזים.

יועז הנדל: נשארו 7 אחוזים במגזר הכללי שלא פרסו, שיהיה במכרז הבא וזה מאוד מהיר.

מופיד מרעי: בבזק ובתמרוץ, שניהם ביחד זכו.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: בזק ותמרוץ 93 אחוזים.

מופיד מרעי: זאת לא פריסה בפועל.

מופיד מרעי: זאת התוכנית שלהם.

בן חורין: יש לך חובות פריסה עם לוחות זמנים.

יועז הנדל: אני אומר לך עוד משהו.

יועז הנדל: אנחנו מתקשים עם הנתונים כי הקצב הוא מטורף.

יועז הנדל: אני לא מצליח לעקוב אחרי המקומות שפורסים כל הזמן.

מופיד מרעי: לזכותכם ייאמר שיש התקדמות רצינית בנושא סיבים אופטיים.

מופיד מרעי: אני חייב לומר שזה מורגש.

יעקב מרגי: איך לא?

יעקב מרגי: כל יום מוסיפים.

יועז הנדל: אני חופר לאנשים ואתה יודע למה?

יועז הנדל: כי יש חברות שחופרות והן שמות סיבים.

יועז הנדל: זה חשוב כי ברגע שאנשים יתחברו, החברות יריבו עליהם.

יועז הנדל: אתה לוקח את המושב של מרגי, אתה מחבר את האנשים, החברות יריבו שם.

יועז הנדל: זה הרי עניין כלכלי והן יריבו על הלקוחות.

יועז הנדל: זה מה שיפה בשוק החופשי.

מופיד מרעי: בסוף צריך להגיע גם לפריפריה הגיאוגרפית.

יועז הנדל: לא ראית תמונה אחת שלי של פריסת סיבים בתל אביב.

יועז הנדל: אני לא מגיע לשם כי בתל אביב פורסים ואני לא דואג.

יועז הנדל: יש בניינים גבוהים.

יועז הנדל: אתה תראה אותי רק במקומות שהם מחוץ לגוש דן, מחוץ לאזורים עם הכדאיות הכלכלית, עם הסוציו אקונומי גבוה.

מופיד מרעי: שם זו הבעיה.

יועז הנדל: ושם זה קורה.

יועז הנדל: שם אנחנו שונים ממדינות אחרות.

יועז הנדל: שם אנחנו אור לגויים כי אתה מסתכל ואין עוד מקומות בעולם בהם משקיעים בפריסה ביישוב קטן או בקיבוץ קטן או בכפר שיש בו 50 משפחות.

יועז הנדל: אין שום מקום בעולם שזה עובד.

יועז הנדל: לחבר בניין זה קל, אבל לחבר בית קטן זה כמו לחבר בניין והתפוקה היא לא אותה תפוקה.

יעקב מרגי: אובייקטיבית, במדינה שלנו יש פריסה רחבה של הוט ו-בזק שנותנת לך בסיס תשתית חשוב מאוד.

יועז הנדל: נכון.

יועז הנדל: אני אגיד לכם מה קורה בשנה האחרונה.

יועז הנדל: 40 החברות אלה שדיברתי עליהן שקיבלו רישיונות לפס רחב, הן מגיעות למקום קטן וסוגרות עם ראש המועצה או עם הוועד המקומי.

יועז הנדל: הן מתחילות לפרוס ואז אתה רואה ששנייה לאחר מכן מגיעה בזק – הן הולכות על תשתית בזק– ומתחילים לריב על לקוחות ואז השירות לאזרח יותר טוב וקיימת תחרות.

יועז הנדל: אתה רואה כאן תהליך שבסוף הוא בנוי על כך שהאזרח מרוויח.

מופיד מרעי: מה היעד שלכם?

יועז הנדל: עד סוף השנה 70 אחוזים.

יועז הנדל: מה שראית לגבי הערבים והחרדים – תוך שנה וחודשיים כי המכרז הראשון היה.

יועז הנדל: המכרז השני יוצא בספטמבר ואז אתה משלים.

יועז הנדל: אנחנו כבר נמצאים על השוליים שיותר קשה בהם כי אלה אזורים יותר קשים.

מופיד מרעי: אתם עדיין לא ב-3 אחוזים.

בן חורין: לא.

בן חורין: ב-7 אחוזים.

יועז הנדל: להגיע ל-90 ומשהו אחוז, זה כבר על השוליים.

יועז הנדל: אין מדינות כאלה.

יועז הנדל: השוליים האלה ייקחו זמן.

יועז הנדל: אני אומר לכם שיש מקומות שקשה לי.

יועז הנדל: אוסאמה לא כאן אבל נניח במגזר הערבי אנחנו נלחמנו עם חברות פירטיות.

יועז הנדל: הגעתי למגזר הערבי וגילינו שיש המון חברות פירטיות שמחוברות, גונבים איזה כבל תקשורת, מחברים אותו לחלון, לדלת או לעץ.

מיכאל ביטון: עם הכבל מתחברים לסיב האופטי?

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: לקחו תשתיות.

יועז הנדל: כמו שהיה פעם בשנות ה-80 עם הכבלים, כך גם היום.

מופיד מרעי: נכון עשה משרד התקשורת שהוציא קריאה לחברות האלה כדי לאשר אותן.

יועז הנדל: אני לא השר לביטחון פנים אבל אני מאמין גדול במשילות.

יועז הנדל: מי ששמע אותי, אני חופר על משילות לפחות כמו שאני חופר על סיבים אופטיים.

יועז הנדל: אמרתי שאני הולך לסגור את הסיפור הזה של חברות פירטיות.

יועז הנדל: אמרו לי שתהיה אינתיפאדה.

יועז הנדל: אמרתי שאין דבר כזה.

יעקב מרגי: תיזהר שלא ישרפו לך את האוטובוס.

יעקב מרגי: נסעתי אתמול לראות את המרעה המזעזע.

יעקב מרגי: בית קברות.

יעקב מרגי: מזעזע.

יועז הנדל: איום ונורא.

יועז הנדל: אני חושב שכל שר וכל חבר כנסת צריך לוודא שיש משילות וריבונות כי אחרת זה לא יעבוד.

יועז הנדל: גם בתחום התקשורת, מה שעשינו, כוחות הביטחון יצאו, אנחנו ליווינו אותם.

יועז הנדל: אנחנו קודם מוודאים שלא מפריעים לתדרים ומוודאים שחברות פירטיות לא עובדות.

יועז הנדל: יש אופציה לחברות להסדיר את עצמן.

יועז הנדל: 40 חברות נכנסו להסדרה.

יועז הנדל: זה משמעותי.

יועז הנדל: הכול במדינת ישראל צריך להתבצע תחת חוק אחד.

יועז הנדל: חוק וסדר, לא עכשיו כל אחד עם אוטונומיה מפתח לעצמו מה שהוא רוצה.

יועז הנדל: יש לנו עדיין אתגר שם כי לא רק החברות אלא גם התשתיות מאוד רעועות ולא טובות וזה מאתגר.

יועז הנדל: אני מתקדם קדימה.

יועז הנדל: אתם יכולים לראות כאן לתמונת מצב.

מופיד מרעי: גם התשתיות של בזק שם לא טובות.

יועז הנדל: נכון אבל זאת הזדמנות.

יועז הנדל: הסיב האופטי מחליף את הנחושת.

יועז הנדל: הכול יהיה על הסיב האופטי – הטלוויזיה, האינטרנט, הטלפון.

יועז הנדל: ברגע שאתה עושה את התהליך הזה, זאת הזדמנות לשפר תשתיות ולקדם.

יועז הנדל: אני אומר לך אדוני היושב ראש שאנחנו במשרד בתהליך ורוצים להיכנס לחקיקה שמחייבת חברות ממשלתיות בכל מקום שהן חופרות, לייצר תעלה לתשתיות.

יועז הנדל: זה קורה במדינות מסוימות באירופה ואין סיבה שבמדינת ישראל הכול יהיה בלגן.

יועז הנדל: אתה פותח כביש – מכניס חשמל, פותח שוב פעם – מכניס מים.

יועז הנדל: בכל מקום צריכה להיות תעלת תשתיות וגם הסיבים האופטיים יעברו בה.

יועז הנדל: זה יקל, זה יצמצם מחירים וזה גם עושה סדר.

יועז הנדל: כאן אתם יכולים לראות על פי מחוזות את הפריסה.

יועז הנדל: חובת הפריסה.

יועז הנדל: ביו"ש 97 אחוזים שזה מספר מאוד גדול.

יועז הנדל: שמעתי שבתקשורת, כך אמרו לי, שואלים אם זאת ממשלה ימנית או לא ימנית – בסוף אני מאמין רק במבחן התוצאה ולא במבחן הדיבורים.

יועז הנדל: 97 אחוזים מיו"ש.

יועז הנדל: כשנכנסתי לתפקיד היה אפס אחוז.

יעקב מרגי: לפי זה מפלגת העבודה בנתה את כל ההתנחלויות.

יועז הנדל: נכון.

יועז הנדל: אני חושב שכדאי להכיר במפלגת העבודה ב-1967.

יועז הנדל: תוכנית אלון והבקעה.

יועז הנדל: מי שלא מכיר היסטוריה, כדאי שיכיר.

יועז הנדל: אם מסתכלים על מחוז דרום, אנחנו מדברים על חובת פריסה של 88 אחוזים.

יועז הנדל: מרכז – 98 אחוזים.

יועז הנדל: כמובן כל מה שאתם רואים כחובת פריסה היום, זה ישתנה עם המכרז השני.

יועז הנדל: מחוז חיפה – 95 אחוזים.

יועז הנדל: מחוז ירושלים – 79 אחוזים.

יועז הנדל: מחוז תל אביב – 100 אחוזים.

יועז הנדל: מן הסתם יותר קל לחברות ללכת על המרכז אבל אנחנו דואגים בעיקר לפריפריה.

יועז הנדל: אדוני היושב ראש, בהתאם לבקשתך תמונת מצב לגבי הפריפריה.

יועז הנדל: ביו"ש יש לנו רק 4 אחוזים שעדיין לא זכו בקופת התמרוץ ואני מניח שיזכו במכרז הבא.

יועז הנדל: בעכו 12 אחוזים שלא זכו.

יועז הנדל: חלק מהאזורים שלא זכו, יכול להיות שאלה אזורים שהם לא אזורי מגורים.

יועז הנדל: אני לא יודע להגיד בעל פה.

יועז הנדל: אתם רואים שבגולן 21 אחוזים ושם יש לנו אתגר גדול.

מיכאל ביטון: תן לי להבין את השפה.

מיכאל ביטון: נניח אנחנו לוקחים ערבה, היא מכוסה ב-58 ועוד 18 ואחרי שיהיה תמרוץ יכסו את ה-25.

יועז הנדל: היא מכוסה בתמרוץ הראשון, 18, וצריך לכסות את ה-25 אחוזים.

מיכאל ביטון: באיזה לוחות זמנים?

יועז הנדל: בחודש הבא אני מגיע לחצבה, פראן, כל היישובים של הערבה עם כיסוי מלא, עם פריסה מלאה.

מיכאל ביטון: יש מצבים שיוצא שחברות נכנסו לפריסה במקום שבמקור חשבנו שנידרש לתמרץ בכסף, אבל בפועל האינטרס שלהן היה להיכנס גם בלי התמרוץ.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: בהרבה מקומות.

מיכאל ביטון: זאת אומרת שהכסף של התמרוץ מכסה יותר ממה שהוא היה אמור לכסות.

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: אנחנו חשבנו שהם נכנסים כדי להתמודד כדי להקדים ואז הם יתמודדו על מקומות שהם כבר פרסו.

יועז הנדל: יש מקומות שאתה רואה חברות שנכנסו ואפילו לא הלכו להתמודד.

יועז הנדל: הן אמרו שהן כבר יודעות לעשות ביזנס.

מיכאל ביטון: אבל המשאבים שעומדים לרשותך בתמרוץ, בזמנו זה היה 100 מיליון ראשונים.

יועז הנדל: 80 מיליון.

בן חורין: זה מה שהוספנו.

מיכאל ביטון: זה הביצוע בפועל.

מיכאל ביטון: מתי תהיה מנה נוספת של הדבר הזה?

בן חורין: בספטמבר-אוקטובר נצא למכרז הנוסף.

בן חורין: כל שנה אנחנו עושים מכרז.

מיכאל ביטון: רק 100 מיליון.

מיכאל ביטון: אם כן, השנה זה כבר בוצע.

בן חורין: בשנה הזאת באוקטובר אנחנו יוצאים שוב.

מיכאל ביטון: ה-80 הם מתוך ה-100 מיליון האלה.

בן חורין: נכון.

מיכאל ביטון: כל שנה יעמדו לרשות התמרוץ עוד כ-100 מיליון.

בן חורין: בין 80 ל-100 מיליון, תלוי בהכנסות החברות באותה שנה.

יועז הנדל: עד שייגמר.

מיכאל ביטון: נניח בשנת 2023, עם ה-100 מיליון הבאים, אנחנו מכסים את רוב הפריפריה?

בן חורין: נשארו לנו בסך הכול 7 אחוזים משקי בית שאין עליהם היום חובות פריסה והנחת העבודה שלנו היא שייקח מכרז או שניים או לכל היותר שלושה מכרזים.

בן חורין: בסוף אנחנו נישאר עם 3-2 אחוזים מאתגרים שכנראה שיש בהם איזה שהם אתגרי פריסה ייחודיים וניתן להם מענה.

מיכאל ביטון: כאשר אנחנו אומרים חובת פריסה בפריפריה, אני יודע שבירוחם, הסיב האופטי מגיע לירוחם אבל הוא לא מגיע לכל הבתים הפרטיים למרות שלרוב הבתים הפרטיים יש את חברת הכבלים הוט.

יעקב מרגי: ובזק.

מיכאל ביטון: למה אנחנו לא מצליחים להגיע לבתים?

מיכאל ביטון: כשאומרים חובת פריסה, אנחנו מתכוונים שזה כולל את הבתים הפרטיים.

יועז הנדל: כן.

מיכאל ביטון: לא שהסיב הגיע לכביש הראשי.

יועז הנדל: יותר קל לפרוס בבניין שיש בו 6 משפחות.

יועז הנדל: הם פורסים את הבניינים האלה וכבר מתחילים לקבל לקוחות.

יועז הנדל: הבתים הפרטיים, לוקח קצת יותר זמן.

מיכאל ביטון: השר, זה הפוך בדבר אחד.

מיכאל ביטון: הסוציו אקונומי שצורך אינטרנט הוא בבתים הפרטיים.

יועז הנדל: אבל הם במסה.

מיכאל ביטון: בדיור הציבורי ובבלוקים יש פחות.

מיכאל ביטון: הפריפריה ספציפית.

מיכאל ביטון: אלה לא בנייני תל אביב וגוש דן.

מיכאל ביטון: שם הסוציו אקונומי הנמוך לא יגיע מהר לסיב האופטי.

מיכאל ביטון: שים לו.

מיכאל ביטון: זה חשוב.

מיכאל ביטון: מי שפוטנציאל לשימוש בסיב אופטי בפריפריה, אלה הרבה מצמודי הקרקע.

יועז הנדל: נכון.

יועז הנדל: לא מזמן דיברתי על ישוב קטן בעוטף עזה, בדרום, ואמרו לי שפורסים 120 אלף בתים בחודש - יפרסו 120 אלף ו-40 בתים.

יועז הנדל: אנחנו במצב של מסות ולכן הבתים האלה נפרסים או ייפרסו.

יועז הנדל: אני לא יודע בדיוק את לוחות הזמנים אבל כשאומרים שפורסים את כל ירוחם, פורסים את כל ירוחם כולל הבתים הפרטיים.

יועז הנדל: כשאומרים שפורסים את כל ראשון, פורסם את כל ראשון כולל הבתים הפרטיים.

יעקב מרגי: השאלה הייתה אם זה עד פתח הבית או עד הכניסה ליישוב.

יועז הנדל: עד פתח הבית.

יועז הנדל: עד כניסה לישוב, כבר יש.

מיכאל ביטון: מה קורה בירוחם?

בן חורין: ירוחם היא באזור הפריסה של בזק.

בן חורין: יש שם 3,200 משקי בית.

בן חורין: התחילה שם פריסה וכבר יש שם בתים מונגשים.

בן חורין: אולי בזק תוכל להתייחס ללוחות הזמנים להשלמת הפריסה אבל בהחלט התחילה שם פריסה.

מיכאל ביטון: נציג בזק, תן דוגמה לגבי ירוחם, מצפה רמון, ערד וכולי לגבי בתים פרטיים, האם הגעתם לכל הבתים.

יועז הנדל: נציג בזק יתייחס אבל אני חייב להגיד שזאת לא רק בזק אלא חברות אחרות.

יועז הנדל: מצפה רמון, היינו שם בשבוע שעבר ומאוד שמחתי לראות שרוב העיר כבר מכוסה ועד סוף השנה כל העיר תכוסה.

ענבר בזק: יש כאן עוד בזק שרוצה את זכות הדיבור אחר כך, אחרי נציג בזק.

מיכאל ביטון: ענבר בזק, ברוכה הבאה.

שמואל סיידון: מנהל אגף רגולציה, חברת בזק.

שמואל סיידון: אנחנו פורסים ברמה ארצית פריסה נרחבת.

שמואל סיידון: מטבע הדברים – השר הסביר את זה בצורה הטובה ביותר שיש – להגיע לבית צמוד קרקע ולבניין, זה סדר גודל של אותה עבודה.

שמואל סיידון: הפוטנציאל של הלקוחות מן הסתם הוא שונה.

שמואל סיידון: לכן אנחנו מתקדמים.

שמואל סיידון: את הפריסה הראשונה עשינו במשך שנה ומשהו.

שמואל סיידון: פרסנו למעלה ממיליון ו-200 אלף משקי בית וחלק גדול מהם היו בבניינים.

שמואל סיידון: בנוסף, בשנה האחרונה התחלנו גם להיכנס ליישובים צמודי קרקע.

שמואל סיידון: הפריסה שם כמובן יותר מורכבת ולוקחת יותר זמן.

מיכאל ביטון: איזה ערים יש לך בנגב?

מיכאל ביטון: תן לי שמות של ערים.

שמואל סיידון: כמעט כל הערים בנגב.

שמואל סיידון: מצפה רמון.

מיכאל ביטון: אופקים?

שמואל סיידון: כן.

שמואל סיידון: חלק מאופקים שלנו.

יועז הנדל: אדוני היושב ראש, שלא נעשה עוול.

יועז הנדל: זה לא שלו כי יש שם כמה חברות.

יועז הנדל: באופקים יש תחרות.

מיכאל ביטון: ירוחם שלך?

מיכאל ביטון: יש תחרות בירוחם?

יועז הנדל: הוא לא מתעסק עם החברות האחרות.

יועז הנדל: זה המבט שלנו.

יועז הנדל: יש.

מיכאל ביטון: תגיד ערים בנגב ותגיד מה אחוז הפריסה בבתים פרטיים.

שמואל סיידון: בבתים פרטיים אנחנו נמצאים פחות.

שמואל סיידון: לא סתם התוכנית היא ל-6 שנים.

שמואל סיידון: בבתים פרטיים הפריסה הרבה יותר מורכבת וזה לוקח יותר זמן.

מיכאל ביטון: תן לנו תשובה.

מיכאל ביטון: יותר מדי מילים.

מיכאל ביטון: באיזה עיר בנגב אתה עובד?

שמואל סיידון: אילת, מצפה רמון.

מיכאל ביטון: אילת.

מיכאל ביטון: כמה בתים פרטיים חיברת באילת?

שמואל סיידון: כמעט כל אילת פרוסה.

שמואל סיידון: אין לי כאן את הנתונים האלה.

מיכאל ביטון: אבל זה הדיון.

יעקב מרגי: אם בזק זכה ב-82 אחוזים, היכן שלא תשאל אותו - הוא נופל שם.

מיכאל ביטון: ענף הרגולציה, היית צריך להביא את ענף התשתיות אצלכם ולא רגולציה.

שמואל סיידון: יכול להיות.

מיכאל ביטון: אתה בא לדיון על פריסת סיבים אופטיים ואתה אומר שאין לכם נתונים.

מיכאל ביטון: זה לא רציני לחברה לבוא כך לדיון כזה.

מיכאל ביטון: אתם צריכים לבוא ולומר לנו כמה חיברתם בכל עיר.

מיכאל ביטון: זה נושא הדיון.

מיכאל ביטון: אני לא מבין את התשובה.

שמואל סיידון: כבוד היושב ראש, הדיווח הוא דיווח של המשרד והמשרד מציג.

יעקב מרגי: של השר.

מיכאל ביטון: אתה אומר שאתה כאן רק אורח.

שמואל סיידון: לא.

שמואל סיידון: אני לא אורח.

יעקב מרגי: הוא בא לצפות ולשמוע את דברי השר.

מיכאל ביטון: אתה תצפיתן.

יועז הנדל: אדוני היושב ראש, אני רוצה להציע משהו.

יועז הנדל: תרשה לי.

מיכאל ביטון: השר, שים עליך כובע, קח טוריה ולך תתחיל לחפור.

יועז הנדל: תרשה לי כמי שרואה את החופרים גם של בזק, גם של IBC, גם של הוט, של פרטנר ושל החברות הקטנות.

יעקב מרגי: לא חופרים.

יעקב מרגי: מושכים כבלים.

מיכאל ביטון: השר, תן לי דוגמה מערי הנגב – אופקים, אילת, דימונה.

יועז הנדל: יש.

מיכאל ביטון: כמה ואיפה?

יועז הנדל: אילת פרוסה כולה.

מיכאל ביטון: בתים פרטיים?

יועז הנדל: גם בתים פרטיים.

מיכאל ביטון: הוא לא אומר את זה.

יועז הנדל: אני אומר לך.

יועז הנדל: אני הייתי בבתים פרטיים.

שמואל סיידון: כמה בתים פרטיים?

מיכאל ביטון: כמה אלפים.

שמואל סיידון: אז הם פרוסים.

יועז הנדל: פרוסים.

מיכאל ביטון: אין לך נתונים.

מיכאל ביטון: לפני רגע אמרת שאין לך נתונים ועכשיו אתה יודע הכול.

בן חורין: תגיד לנו עיר ספציפית וניתן נתונים מדויקים.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה עיר ספציפית אבל הדיון היה על כמה ישובים בפריפריה מחוברים וכמה בתי אב.

יעקב מרגי: ניתן להסיק מהגרפים באופן כללי.

יועז הנדל: 1.3 מיליון שפרסו בזק.

יועז הנדל: חברות אחרות פרסו עוד.

יועז הנדל: הוא לא יכול עכשיו לשבת ולזכור הכול.

יועז הנדל: מה שכן, לבזק וחברות אחרות יש אתר מונגש ונוח.

יועז הנדל: מי שרוצה, מכניס את הכתובת שלו ומגלה.

יועז הנדל: השאיפה שלנו היא למציאות בה גם במשרד התקשורת אתה מכניס את הכתובת שלך ואתה מקבל את כלל החברות.

יועז הנדל: אנחנו מאוד בעד תהליך של שקיפות.

מיכאל ביטון: כמה בתים פרטיים בדימונה חוברו?

מיכאל ביטון: כמה בתים פרטיים באופקים חוברו?

יועז הנדל: אני לא זוכר כל עיר בעל פה אבל אם תרצה, תוך כמה דקות ניתן לך תשובה לגבי אופקים, דימונה וכולי.

מיכאל ביטון: תנו לנו תשובה תוך כמה דקות לגבי הבתים הפרטיים.

יועז הנדל: אני יכול להגיד לך איזה ישובים.

יועז הנדל: אני לא יכול לומר לך בדיוק כמה אחוזים כי הכול משתנה וכל יום פורסים עוד ועוד בתים.

מיכאל ביטון: תביאו את הנתונים האלה עד סוף הדיון, כמה בתים פרטיים נפרסו בכל ישוב.

יועז הנדל: בסדר גמור.

יועז הנדל: עד סוף הדיון.

מיכאל ביטון: כמה ומתוך כמה.

יועז הנדל: התמקדת כאן בבזק אבל האירוע הוא אירוע של כלל החברות והתחרות היא זו שקובעת.

מופיד מרעי: אבל הנתח הגדול הוא של בזק.

מיכאל ביטון: אני חושב שהתחרות הזיזה את כולם וכולם זזו ויש מוטיבציות.

מיכאל ביטון: זה ההישג של מה שעשיתם.

יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, כאשר הוצאנו את זה מחוק ההסדרים, בזק היה מבוהל.

יעקב מרגי: הוא עבר אפילו את האחוז שייעדנו לו וזה טוב.

יעקב מרגי: אני אומר את זה לשבח.

יעקב מרגי: זאת אומרת, כאשר ניגשים לרפורמות, לפעמים כאשר גופים כלכליים גדולים חרדים וחוששים, זה כמו שכאשר שואלים אותי מה נשמע, אני אומר תלוי איפה אתה שם את האוזן.

יעקב מרגי: בסך הכול הכללי בזק ב-50 עד 70 באופן יחסי כאשר בסוף השנה יהיו 70 אחוזים.

יעקב מרגי: 70 אחוזים מהווים מסה קריטית גדולה בכל הארץ.

יעקב מרגי: נכון, השאלה שלך שיהיה רק שיקול כלכלי ואז בתים פרטיים לא יחוברו ובמיוחד בפריפריה, זו שאלה שצריך להתייחס אליה.

מיכאל ביטון: אלה אנשים שעובדים מרחוק.

מיכאל ביטון: אנשים באים לפריפריה לבית צמוד קרקע ועובדים מהבית.

מיכאל ביטון: אותו אדם אומר שעדיף לו לקחת בית עם גינה בפריפריה שלא עולה הרבה ולתת שירות תכנות.

יעקב מרגי: אנשי ההייטק עובדים יומיים במשרד ושלושה ימים מהבית.

מיכאל ביטון: בדימונה, בירוחם, במצפה רמון, יש כבר מאות מתכנתים.

בן חורין: רמת הגולן.

מיכאל ביטון: אז הוא יכול לעבוד מהבית אבל אם אין לו את התשתית, הוא לא יכול.

יועז הנדל: לפני שבועיים הייתי במצפה רמון אצל עורך סרטים שהוא צריך לעשות אפ-לוד של הסרטים שהוא עורך.

יועז הנדל: הוא היה נוסע לבאר שבע כדי למצוא מחשב בו הוא יוכל להעלות את הסרט שהוא ערך כי אחרת הוא לא מצליח לתפקד.

יועז הנדל: עכשיו הוא עושה את זה מהבית שלו.

יועז הנדל: באופקים יש פרויקט של הדואר שיוצא להפרטה, ודיברנו על כך כאן בהזדמנות אחרת.

מיכאל ביטון: מה זה דיברנו?

מיכאל ביטון: חוקקנו.

יועז הנדל: חוקקנו.

יועז הנדל: יש פרויקט מעניין שאני מציע לעוד חברות להיכנס אליו, פרויקט של נשים וגבר אחד, לפי מה שראיתי, שעובדות מהבית בשירות לקוחות ומה שמאפשר את זה, אלה הסיבים האופטיים.

מיכאל ביטון: במצפה?

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: באופקים.

מיכאל ביטון: במצפה יש את חנה רדו.

יועז הנדל: נכון.

מיכאל ביטון: היא עושה גם בירוחם.

מיכאל ביטון: לגבי אופקים אני לא יודע.

יועז הנדל: תחשוב על הזמן שזה חוסך לנסוע לעבודה בבאר שבע או במקום אחר.

יועז הנדל: אתה מסיים, משחרר את הילדים לבית הספר ולגנים ועובד מהבית.

יועז הנדל: זה לא רק בהייטק אלא כמעט בכל עבודה שהיא מול מחשב.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: כפי שהבנתם אני נאלץ לצאת לכמה משברים לראות אם נצליח להביא פתרון.

מיכאל ביטון: יחליף אותי יבגני סובה.

מיכאל ביטון: אני מברך אותך שר התקשורת והמנכ"לית על הדחיפה הגדולה והקפיצה הגדולה של ישראל בתשתיות הסיב האופטי.

מיכאל ביטון: אני מעודד אותך להיות עם יד על הדופק כשזה מגיע לבתים הפרטיים, מגיע לערבים, מגיע לחרדים ולא רק בפוטנציה אלא כמו שהצהרתם שבשנה הקרובה יהיה הישג גדול באחוזים.

מיכאל ביטון: אני מברך גם את המנכ"לית המוציאה לפועל שלך.

מיכאל ביטון: זכית במנכ"לית שתופסת את ועדת הכלכלה קצר.

מיכאל ביטון: לפעמים אנחנו משחררים את החבל אבל היא תופסת אותנו קצר אבל היא עובדת.

מיכאל ביטון: כל אנשי המקצוע שלך שנמצאים כאן, בסוף זה לא רק מנכ"ל ושר אלא אלה עובדים שלא מפורסמים ולא ידועים אבל עושים את העבודה האמיתית.

מיכאל ביטון: תודה לכל האנשים במשרד התקשורת ששותפים למהפכת פריסת הסיבים האופטיים.

מיכאל ביטון: כאמור, יבגני יחליף אותי.

מיכאל ביטון: תסיימו את הדיווח ותעברו לתקנות.

מיכאל ביטון: אני אשוב לאחר מכן.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

יועז הנדל: תודה רבה.

יועז הנדל: מחכים להצבעתך היום על חוק בזק.

יועז הנדל: (היו"ר יבגני סובה)

יבגני סובה: שלום לכולם.

יבגני סובה: בוקר טוב.

יבגני סובה: שמעתי חלק מהדיון.

יועז הנדל: אני סיימתי.

יועז הנדל: תודה לכם.

יבגני סובה: לפני שאני אתן לחברי חבר הכנסת מרגי לדבר, אני אספר סיפור קצר.

יבגני סובה: סיפרתי את זה לשר.

יבגני סובה: לפני חודש קיבלתי שיחה, התקשרו אלי לטלפון, אז הייתי בלשכה ולא יכולתי לענות ולכן הדוברת שלי ענתה.

יבגני סובה: התקשרו אלי מחברת הוט והדוברת שלי אומרת להם שאני עסוק ושיחזרו אלי יותר מאוחר.

יעקב מרגי: תגיד להם מראש שהם יקרנים והשירות שלהם לא טוב.

יעקב מרגי: תגיד להם את זה בשם חבר הכנסת מרגי, יושב ראש ועדת הכלכלה לשעבר.

יבגני סובה: תן לי לספר סיפור ואחר כך תאמר את הדברים.

יבגני סובה: בערך תוך שעה לאחר השיחה אני מקבל הודעה האומרת: תודה רבה שהסכמת להתחבר לשירות של הסיבים האופטיים וכולי וכולי במחיר של 59 שקלים.

יבגני סובה: אני מטלפן לדוברת ושואל אותה אם היא הסכימה לשירות בשמי.

יבגני סובה: מסתבר שהשירות שמחברים יותר זול ויותר מהיר.

יבגני סובה: היא אמרה שהיא לא אמרה שום דבר ואין דבר הזה שהיא הסכימה ובטח לא בשמי.

יבגני סובה: התקשרתי כמובן לחברה.

יבגני סובה: התברר שהם יוזמים את הדבר הזה.

יבגני סובה: אני מניח שזאת לא החברה היחידה וכך כעבור כמה ימים הגיע אלי נציג של החברה ועשה את העבודה עם כל הכבלים ואכן יש שיפור משמעותי באינטרנט.

יבגני סובה: סיפרתי לשר התקשורת ואמרתי לו שכל בוקר כשאני מגיע לירושלים, אני שומע אותו מדבר על הסיבים האופטיים וסוף סוף ראיתי מה זה סיבים.

יעקב מרגי: אצלנו בינתיים הגיעו רק השלבים התזונתיים.

יבגני סובה: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, תודה.

יעקב מרגי: אני שמח להיות בדיון.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי בתחילת הדיון שלא לפרוטוקול, אני שמח שהייתי שותף לזה בממשלה הקודמת עת פנה אלי השר יועז הנדל ושאל האם הוא מוציא את הרפורמה הזאת מחוק ההסדרים, אני אעביר אותה.

יעקב מרגי: אמרתי לו שהוא יכול לסמוך על מילה שלי.

יעקב מרגי: מאותו רגע אני האצתי בו.

יעקב מרגי: זה היה תקוע 10 שנים כי לא היה פתרון לפריסה האוניברסלית.

יעקב מרגי: לפעמים הכול ולא כלום, זו התפיסה הכי תוקעת והכי מסרסת כל דבר טוב.

יעקב מרגי: העולם הזה הוא לא מציאות של הכול או לא כלום.

יעקב מרגי: אין אחד כמוני שלא רוצה שתהיה פריסה אוניברסלית בכל הארץ וגם במקומות שהם לא רווחיים.

יעקב מרגי: המסלול שהוצע הוא מסלול סביר עם חששות.

יעקב מרגי: קחו לדוגמה את קרן העושר.

יעקב מרגי: זוכרים את קרן העושר עם הגז?

יעקב מרגי: יש הרבה תמונות יפות מלב ים אבל הקרן עדיין ריקה ודלילה, אם בכלל.

יעקב מרגי: עכשיו מתחילה וגם זה נמוך מהציפיות.

יעקב מרגי: פחדנו אבל הלכתי כי ראיתי את הלהט ואת הרצון של שר התקשורת ועשינו זאת.

יעקב מרגי: אומר לכם את האמת.

יעקב מרגי: אני באתי היום לא כדי לשמוע את הסקירה כי אני שומע את השר בכל במה ובכל ערוץ.

יעקב מרגי: קראתי לשר התקשורת שר הסיבים.

יעקב מרגי: בשבוע שעבר התחשבנתי עם אביר קארה מעל דוכן המליאה.

יעקב מרגי: כשמגיע קרדיט, צריך לתת קרדיט ואי לי בעיה שנותנים קרדיט גם ליריב פוליטי.

יעקב מרגי: זה טוב, זה לגיטימי ובריא להכיל את זה.

יעקב מרגי: צריך לדעת שיש רפורמות שעשינו כאן

יעקב מרגי: בשולחן הזה גם בקטע של הרגולציה, אימוץ תקנים של האיחוד האירופי כדי שלא נעשיר כאן מעבדות ונסרבל בנמלים ונתקע יבוא, והתחלנו את המסלול ועל המסלול הזה רוכבת כל הרפורמה.

יעקב מרגי: באתי לכאן לתת קרדיט.

יעקב מרגי: אפשר לחוקק חוק והשר אחר כך הולך לאחד האיים ביוון ושוכח את מה שחוקק.

יעקב מרגי: כאן יש שר מחויב ואני מפרגן לו.

יעקב מרגי: דיברנו על בזק עם פוטנציאל של 70 אחוזים ואני מבין שהוא כבר ב-82 אחוזים.

יעקב מרגי: כמה חששות וחרדות היו לכם והנה ברוך השם, גם במקומות שעשיתם לנו מארב עם כל הקומבינציה הרגשית, הגעתם וידענו שתגיעו לזה, שהתחרות תעשה את זה ואני שמח על כך.

יעקב מרגי: אני מקווה שגם במכרזים הבאים נגיע למקסימום אפשרות.

יעקב מרגי: מבחינה אובייקטיבית לא יהיו 100 אחוזים.

יעקב מרגי: צריך להיות הוגן והגון ולומר זאת.

יעקב מרגי: מבחינה אובייקטיבית אף פעם לא יהיו 100 אחוזים.

יעקב מרגי: יש מקומות שאין סיכוי שזה יהיה שם אבל זה עדיין יהיה באחוזים בודדים.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים שהמדינה עשתה הכול, שהמשרד עשה הכול כדי שזה יגיע.

יעקב מרגי: אני מבקש את כבוד השר.

יעקב מרגי: מחירי ההתחברות הם גבוהים וחברות האינטרנט כבר העלו את דמי השימוש החודשיים.

יעקב מרגי: במשרד שלך היו אנשים אמיצים שעשו את הרפורמה בסלולר – אל תיגע בהם עכשיו אבל שים את זה בתוכנית העתידית, גם לפקח על המחירים האלה של האינטרנט המהיר וגם של הפריסה.

יעקב מרגי: אפשר להיות רווחי, מותר וצריך אבל אסור להיות חזירי.

יעקב מרגי: תודה.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת יעקב מרגי.

יבגני סובה: אני מסכים עם כל מה שאתה אומר.

יבגני סובה: אני הייתי בוועדה שלך גם כאיש אופוזיציה עת ניהלת את הוועדה ואני חושב שניהלת את זה מצוין.

יבגני סובה: בחלק מהדברים הצלחת להתעלות על הפוליטיקה, על ימין ושמאל.

יבגני סובה: אני חוזר ואומר שהוועדה הזאת היא ועדה שצריכה לדון בנושאים שלא קשורים לגחמות הפוליטיות בבית הזה ואני מקווה שכך נעשה.

יבגני סובה: חבר הכנסת מופיד מרעי ביקש לדבר אבל הוא לא כאן.

יבגני סובה: חברת הכנסת ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: גילוי נאות.

ענבר בזק: אין לי קשר לחברת בזק.

ענבר בזק: יותר מזה, אני כבר סובלת שנים מזה שאנשים מסננים אותי כי אני מופיעה כענבר בזק והמון אנשים פשוט לא עונים לטלפון.

ענבר בזק: אני סובלת משם המשפחה הזה.

ענבר בזק: אולי אני צריכה לחזור לשם המשפחה מלפני החתונה.

יבגני סובה: כמו שהיה עם חבר הכנסת כרמל שאמה שהיום הוא ראש עיריית רמת גן.

יבגני סובה: הוא כל הזמן התעצבן כי חושבים שהוא דרוזי ולכן הוא הוסיף את השם הכהן למרות שלהיות דרוזי, זה מכובד מאוד.

ענבר בזק: אפרופו דרוזי.

ענבר בזק: אני רוצה לברך.

ענבר בזק: המשרד עובד מצוין.

ענבר בזק: אני בעצמי גרה בצפון ואני רואה ומרגישה את השינוי.

ענבר בזק: יש לי שאלה לגבי השקף שמדבר על פריסה לפי מגזרים, שקף מספר 6.

ענבר בזק: יש כאן פער.

ענבר בזק: לא הייתי כאן כשהצגת, ואני מתנצלת על כך - זה לא קשור אליכם אלא קשור לשרת התחבורה – כי לקח לי היום 4 שעות להגיע מהבית שלי, מיובלים, לכאן ולכן איחרתי.

ענבר בזק: יצאתי מהבית בשעה 5:40 לפנות בוקר.

ענבר בזק: אני רוצה להבין למה מלכתחילה חובת הפריסה ביישובים הערביים היא 65 אחוזים ולמה יש פער כזה.

יועז הנדל: זאת לא חובת הפריסה.

יועז הנדל: זאת הפריסה.

יועז הנדל: אלה הנתונים של היום.

יועז הנדל: חובת הפריסה היא גבוהה יותר.

יועז הנדל: את יכולה לראות אותה בשקף שמעל זה.

יועז הנדל: בגדול המטרה היא להגיע ל-100 אחוזים.

ענבר בזק: זה לא שמלכתחילה הצהרנו על יעדים.

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: קל יותר לחברות לפרוס דבר ראשון במקומות שיש בהם כדאיות כלכלית ולכן הן שועטות לשם אבל הקצב הוא כל כך גבוה שאנחנו כבר מגיעים לאותם אזורים שלכאורה יש בהם פחות כדאיות.

ענבר בזק: אני רוצה לחדד ולהגיד שדיברנו על הפריפריה אבל גם בתוך הפריפריה היישובים הערביים שהם הפריפריה של הפריפריה, גם אין תחבורה ציבורית.

ענבר בזק: דווקא שם פוטנציאל התעסוקה, בעיקר בקרב נשים ערביות שהן גם מוגבלות ביכולת שלהן לצאת מהיישוב – אפרופו הדרוזיות שלא נוהגות – זה מה שיוציא אותן ממעגל האבטלה, היכולת לסיבים אופטיים והיכולת לעבוד מהבית.

יועז הנדל: אגב, אצלכם במועצה, גם היישובים במשגב וגם היישובים הערביים, הם חלק מאותה תוכנית גדולה של המועצה וכל היישובים נפרסים.

יועז הנדל: מועצה משגב פרוסה מקצה אל קצה.

יועז הנדל: כולם בתים פרטיים, כל היישובים הם יישובים כפריים, ערבים ויהודים נפרסים כולם עם סיבים אופטיים.

יועז הנדל: זה מאוד מעניין כמודל לבוא ולראות את זה.

יועז הנדל: יש בעיות אחרות של משילות ונושאים אחרים שאנחנו עוסקים בהם, אבל בהחלט דוגמה טובה לפריסת הסיבים.

ענבר בזק: נכון.

ענבר בזק: תודה.

יבגני סובה: תודה רבה לחברת הכנסת ענבר בזק.

יבגני סובה: חבר הכנת בוסו, אתה רוצה להתייחס?

אוריאל בוסו: לא.

יבגני סובה: את רוצה להוסיף משהו?

בן חורין: מילה אחת.

בן חורין: אני אומר גם לחברת הכנסת בזק שהתהליך הוא כזה שהמוטיבציה הבסיסית היא מוטיבציה כלכלית.

בן חורין: בזק בחרה את האזורים שלה ומן הסתם האזורים היותר קלים ויותר כלכליים נפרסים ראשונים.

בן חורין: המשימה שלנו היא להבטיח את הפריפריה במדינת ישראל עד אחרון הבתים.

בן חורין: אמר כאן חבר הכנסת מרגי שלא נגיע ל-100 אחוזים – נגיע ל-100 אחוזים באופן שיטתי.

בן חורין: אנחנו מאוד מאוד גאים בקצב ובתוצאה.

בן חורין: הקצב מקדים את זמנו הרבה יותר ממה ששיערנו בנפשנו.

בן חורין: להגיע לנקודה הזאת עם ידיעה שיש לנו 93 אחוזים חובות פריסה, שחלק גדול מהפריפריה הוא בשנה ושלושת החודשים הקרובים, זאת אומרת, לוחות זמנים מהירים מאלה שלב בזק, וגם בזק מקדימה על פניו את הבנצ' מרקינג של הפריסה שלה בצורה דרמטית – מבחינתנו זאת התוצאה הרצויה וזאת המחויבות שלנו, בדיוק בגלל מה שאמרת.

בן חורין: זו הרכבת המהירה ביותר לתל אביב ובדיוק באזורים עליהם דיברת.

בן חורין: דבר שני שאני רוצה לומר זה תודה לצוות המקצועי במשרד התקשורת.

בן חורין: הצוות המקצועי במשרד התקשורת הגה רעיון, עבד עליו עבודה מקצועית יסודית ומוציא אותו לפועל לפי התכנון שזה החלק הקשה.

בן חורין: אני רוצה לומר תודה לדוקטור עופר רז דרור סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת שמוביל את המאמץ ואת המאמץ המרכזי שלנו.

בן חורין: אנחנו נחושים להשלים אותו.

בן חורין: אנחנו חושבים שהוא קרדינלי לכלכלת ישראל, בפרט הנושא של חיבור בין פריפריה למרכז.

בן חורין: אנחנו מעריכים שתוך שנתיים נהיה בין 10 המדינות הראשונות בקצב הגלישה באינטרנט הנייח.

בן חורין: השר הגדיר לנו יעד, לעשות את אותו תרגיל בתשתית הסלולרית.

בן חורין: זאת עבודה שאנחנו עושים עכשיו וכנראה שגם עליה ניפגש בקרוב.

בן חורין: אנחנו בדיוק בכיוון התנועה הנכון, להיות בתוך השנתיים הקרובות בצמצום פערים דרמטי בין מרכז לפריפריה ולהיות בין 10 המדינות הראשונות בעולם בקצב הגלישה באינטרנט הנייח.

יבגני סובה: לפני שנעבור להסבר על התקנות, יש לי עוד שאלה גם למנכ"לית וגם לשר.

יבגני סובה: תמיד מי שמרוצה משתמש בשירות.

יבגני סובה: מי שלא מרוצה, הוא בדרך כלל פונה.

יבגני סובה: השאלה אם יש לכם מדד כדי לראות את אותם אנשים שהם לא מרוצים ולפי זה גם להגיע למסקנה שבאזור איקס יש לנו מה לעשות ובאזור ואי השגנו דברים.

יבגני סובה: השאלה היא מה המדד לאי ההצלחה שלכם בתוכנית הזאת.

יבגני סובה: תמיד אנשים שלא מרוצים עושים הכי הרבה רעש ובצדק כי צריך לעזור להם.

יבגני סובה: אלה שמשתמשים, כבר שכחת אותם.

יועז הנדל: כדי לנצח אתה צריך להסתער קדימה.

יועז הנדל: אנחנו בשלב ההסתערות.

יועז הנדל: במדינת ישראל במשך עשור לא היו סיבים אופטיים, או כמעט לא היה בה חיבור, ואנחנו עכשיו בהסתערות קדימה קודם כל על תשתיות.

יועז הנדל: שאלת המרוצה או לא מרוצה, יש לנו.

יועז הנדל: בסוף אתה פורס כמות כזאת של בתי אב, אתה מגיע ל-1.3, ל-1.4 מיליון, אלה מספרים שלא יכול להיות שלא יהיה מישהו שהוא לא מרוצה ובטח אלה שעדיין לא חיברו אותם.

יועז הנדל: כמו שאמרתי, זה לא מתחבר ב-100 אחוזים בבת אחת בו זמנית.

יועז הנדל: יש כאלה שהם פחות מרוצים מהתהליך אבל בגדול מדינת ישראל צועדת עם המהפכה הזאת למקום אחר לגמרי מהמקום בו היא הייתה ולכן אנחנו עסוקים עכשיו בעיקר שזה יקרה כמה שיותר מהר בכמה שיותר מקומות.

יבגני סובה: כרגע בתשתיות.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: כרגע בתשתיות.

יועז הנדל: ברגע שיש תשתיות לכל מקום, יש עוד נדבכים רבים.

יועז הנדל: קח את דוגמת הפקקים שקודם ציינה חברת הכנסת בזק.

יועז הנדל: הפקקים האלה יכולים להצטמצם אם אתה מעביר את כל המשק ליום עבודה, ליומיים עבודה בשבוע מהבית.

יועז הנדל: תחשוב, זה חוסך חמישית מהפקקים, שתי חמישיות מהפקקים.

יועז הנדל: לכן יש לזה הרבה השלכות אבל קודם כל בואו נדאג שהתשתיות יהיו.

יועז הנדל: אני רוצה לנצל את ההזדמנות לפני שאתה עובר לתקנות ואני הולך ולומר תודה רבה לאנשי משרד התקשורת וגם לכם חברי הוועדה על הדיון הזה.

יועז הנדל: זה דיון חשוב וחשוב שהציבור יכיר וחשוב שהכנסת תפקח על הקצב.

יועז הנדל: גם לומר תודה לאנשי האוצר שבהתחלה הייתה התנגשות גדולה, בתחילת הדרך.

יועז הנדל: מאז אסף וסרצוג עזב אבל אני אגיד לו מכאן תודה על התהליך.

יועז הנדל: התווכחנו קשות על 15 האחוזים שהשר קובע כדי שיהיו באזורי הגבולות כי אני פחדתי שזה יהיה רק במרכז ובאזורי גבולות של מדינת ישראל זה לא יהיה והם פחדו שאני לוקח לחברי מרכז המפלגה שלי – המזל שלי הוא שמעולם לא היו לי חברי מרכז שהייתי מחויב להם, ניסיתי להסביר את זה אבל זה לא עבד - והייתה התנגשות גדולה.

יועז הנדל: בסוף הגענו להסכמות או לפשרה והפשרה הייתה שהשר קובע באזורים של 5 קילומטרים מהגבול ואני מאוד שמח לומר שהאזורים האלה כבר נפרסים כמעט כולם.

יועז הנדל: זאת בסוף ההגנה על המדינה, שם אנחנו נמדדים – קו המחרשה, קו הסיב, כל הערכים הציונים שגדלנו עליהם.

יועז הנדל: קו הסיב הוא קו הגבול, זה המוטו במשרד התקשורת.

יועז הנדל: אנחנו דואגים שיהיה סיב בכל מקום.

יועז הנדל: זה משמעותי, זה מייצר בסוף מקומות עבודה ומייצר תחושה אצל האנשים שגרים מחוץ לאזור המרכז שהם לא פחות חשובים אלא יותר חשובים מכל מקום אחר.

יועז הנדל: אם מדינת ישראל תדע לייצר תשתיות ברמה מאוד גבוהה באזורי הפריפריה ובאזורי הגבולות, עם איכות חיים גבוהה, תשתיות חינוך ובריאות, תשתיות תקשורת שהן היום הכבישים והחשמל של כמה עשרות שנים בעבר – אנחנו נדע להוציא אנשים מהמרכז לפריפריה.

יועז הנדל: זה היה החזון של בן גוריון ואנחנו מממשים את זה דרך תשתיות תקשורת.

יועז הנדל: תודה רבה לכם על הדיון.

יועז הנדל: תודה לך אדוני היושב ראש.

יבגני סובה: תודה רבה לאדוני השר.

יבגני סובה: יבוא יום ואני מאחל שיבוא היום והורדת הפקקים תירשם גם על שר התקשורת שלחם על הסיבים האופטיים ובכך הוריד גם פקקים מהכבישים.

יבגני סובה: נמצא גם את הקורלציה הזאת.

יבגני סובה: תודה רבה לאדוני השר וגם למנכ"לית המשרד.

יבגני סובה: המנכ"לית נשארת או עוזבת?

בן חורין: היועצת המשפטית שלנו כאן.

יבגני סובה: תודה רבה אדוני השר ותודה רבה למנכ"לית המשרד.

יבגני סובה: תודה.

ענבר בזק: יש הצבעות?

יבגני סובה: את מוזמנת להישאר, בלי קשר להצבעות.

ענבר בזק: יש לי דיון אחר.

יבגני סובה: אם צריך, אנחנו נודיע.

יבגני סובה: אני לא חושב שיש כאן כרגע התנגדות.

יבגני סובה: אנחנו נשמע את היועצת המשפטית של המשרד.

יבגני סובה: הצעת תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (ועדה מייעצת) (תיקון), התשפ"ב-2022

יבגני סובה: תציגי את עצמך.

נחמיה מיכאלי: הלשכה המשפטית, משרד התקשורת.

נחמיה מיכאלי: אני אתן הסבר קצר בנוגע לתקנות ולתיקון.

נחמיה מיכאלי: בחוק התקשורת, בתקנות שנקבעו מכוחו וברישיונות שמעניק המשרד, נקבעו הוראות שונות בנוגע לחובה לפרוס רשת תקשורת ולספק באמצעותה שירותים לכל דורש.

נחמיה מיכאלי: לצד החובה הזאת נקבעה בחוק סמכות לשר התקשורת לקבוע בתקנות, באישור ועדת הכלכלה, הוראות בנוגע להחרגה מהחובה הזאת של הפריסה של בזק.

נחמיה מיכאלי: בהתאם, בשנת 2011 הקים השר את תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (ועדה מייעצת).

נחמיה מיכאלי: התקנות האלה מסדירות את המינוי של ועדה מייעצת שמתפקידה לתת המלצה לשר התקשורת בבקשות שהגישו חברות התקשורת להגבלה או לדחייה של חובת הפריסה.

נחמיה מיכאלי: שר התקשורת הוא זה שמקבל החלטה בבקשות.

נחמיה מיכאלי: בתקנות נקבעו הוראות בנוגע למינוי הוועדה.

נחמיה מיכאלי: בוועדה יושבים בין היתר גם שלושה נציגי ציבור, הוראות לגבי סדרי העבודה של הוועדה, מתן ההמלצה ומתן ההחלטה.

נחמיה מיכאלי: בנוסף נקבעו הוראות בנוגע לשיקולים שהוועדה צריכה לשקול כשהיא בוחנת את הבקשות.

נחמיה מיכאלי: התקנות היום חלות על בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים.

נחמיה מיכאלי: זאת אומרת, על החברות בזק שמוגדרות בתקנות החברה ועל הוט, סלקום, שותפות מוגבלת.

נחמיה מיכאלי: על החברות האלה חלה לעניין פריסת רשת הנחושת ורשת הכבלים חובת האוניברסליות.

נחמיה מיכאלי: זאת אומרת, הן מחויבות לפרוס רשת תקשורת בכל הארץ ולספק באמצעותה שירות לכלל הציבור בכל הארץ.

נחמיה מיכאלי: כמו שהסבירו בדיון הקודם, לעניין מתווה הסיבים, פריסת סיבים שזאת הרשת המתקדמת, נקבע מתווה אחר שאומר שבזק תבחר את האזורים בהם היא מבקשת לפרוס את הרשת המתקדמת ויתר האזורים ייפרסו באמצעות המתווה שנקבע לעניין קופת התמרוץ באמצעות המכרזים.

נחמיה מיכאלי: התיקון שאנחנו מדברים עליו היום נועד להחיל את הוראות התקנות גם לעניין פריסה של רשת מתקדמת.

נחמיה מיכאלי: אנחנו מתקנים את הסעיפים השונים לאורך התקנות שמצריכים עדכון על מנת שניתן יהיה להגיש בקשה על ידי כל הגורמים שפרוסים או עשויים לפרוס רשת מתקדמת, מתקנים את ההוראות לעניין סמכות הוועדה לבחון את הבקשות וסמכות השר להחליט בבקשות שמוגשות.

יבגני סובה: כמה בקשות הוגשו עד כה?

נחמיה מיכאלי: עדיין לא הוגשו.

נחמיה מיכאלי: רק אחרי שנתקן את התקנות יוגשו.

איתי עצמון: אבל מאז הוקמה הוועדה?

איתי עצמון: הוועדה כבר קיימת כ-10 שנים.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: הבקשות שהוגשו התייחסו לרשת הנחושת ולרשת הכבלים.

נחמיה מיכאלי: ביחס לחברת הוט הוגשו בקשות שנוגעות ל-219 או 236 ישובים, בשלב ראשון, כאשר הוקמה הוועדה בשנת 2012 עד 2014.

נחמיה מיכאלי: ביחס לבזק הוגשו גם כמה עשרות בקשות שנדונו בסבב הקודם של ההמלצות וההחלטה של השר לפי התקנות.

נחמיה מיכאלי: אם אתם רוצים שאני אסביר קצת מה היה ביחס לבקשות שכבר נדונו – ב-2014 ניתנה החלטה של שר התקשורת בבקשות שהוגשו אליו עד אז.

נחמיה מיכאלי: ההחלטה ב-2014 הייתה לפרוס במרבית האזורים כאשר ההחרגה הייתה במקרים חריגים.

נחמיה מיכאלי: נקבע מתווה שקבע שבשלב ראשון הוט, שעיקר היישובים הלא פרוסים היו לא פרוסים על ידה, בשלב ראשון ייפרסו 61 ישובים בתוך תקופה של שנתיים.

נחמיה מיכאלי: לגבי יתר היישובים, הוועדה תבחן את ההתפתחויות מכיוון שאנחנו מדברים על רשת תקשורת שהיא רשת דינמית שיש בה התפתחויות טכנולוגיות וגם התפתחויות הסדרתיות, נאמר שייקחו בחשבון את השינויים האלה לצורך בחינת המשך הפריסה.

נחמיה מיכאלי: בשנת 2016, בהמשך לבחינה שהמשרד קיים, הגיעו למסקנה שיש מקום לעשות חשיבה מחודשת על חובת הפריסה ביישובים הלא פרוסים.

נחמיה מיכאלי: נעשתה בדיקה מקצועית גם בהיבט הכלכלי, גם בהיבט ההנדסי לעניין חלופות, אם יש הצדקה בעולם שהתקדמנו אליו במהלך השנים לחייב בפריסה קווית.

איתי עצמון: סליחה שאני קוטע אותך.

איתי עצמון: האם בקשה כזאת, בעצם בקשה להקלה או לפטור, אתם לא צריכים להמליץ, הוועדה המייעצת לא צריכה להמליץ על חלופה להקלה מהחובה?

נחמיה מיכאלי: ב-2016 אמרנו שאנחנו עושים דחייה ביישום ההחלטה של 2014 לצורך הבחינה המקצועית.

נחמיה מיכאלי: הבחינה המקצועית שנעשתה במשרד בחנה את החלופות האחרות.

איתי עצמון: אני שואל מהותית, גם כשאני מתייחס להוראות התקנות שקיימות היום.

איתי עצמון: הוועדה אמורה לשקול בין היתר אם יש חלופה זמינה.

איתי עצמון: צריך להבין שמדובר על הקלות מחובות שונות של חברות התקשורת, חובת האוניברסליות ועכשיו ועדת הכלכלה מתבקשת לאשר מתן אפשרות להקלות נוספות מחובת פריסה של הסיבים, של הרשת המתקדמת.

איתי עצמון: צריך קודם כל להבין את המסגרת.

יבגני סובה: כלומר, שלא ייווצר מצב שיש ישובים שלא יקבלו שום דבר.

יבגני סובה: זאת מהות השאלה.

איתי עצמון: נכון.

יבגני סובה: ברגע שמשרד התקשורת נותן פטור מחובה, יכול להיות מצב שאותם תושבים של אותו ישוב ספציפי יאמרו: פטרתם את החברות ונתתם הקלה, אבל מצד שני אנחנו לא קיבלנו את השירות.

יבגני סובה: זו השאלה של היועץ המשפטי.

נחמיה מיכאלי: בוודאי הדברים נכונים על אחת כמה וכמה לעניין פריסת הרשת המתקדמת.

נחמיה מיכאלי: כשאנחנו מדברים על רשת מתקדמת, אם אנחנו מדברים על חברת בזק, זאת חברה שבחרה את האזורים בהם היא רוצה לפרוס ואלה שיקול שאנחנו מכניסים אותו בשיקולים שצריך לקחת בחשבון כאשר הוועדה בוחנת את הבקשות שיונחו בפניה.

יבגני סובה: ישוב-ישוב?

יבגני סובה: האם יש רשימה של ישובים בהם נתתם פטור ומצד שני כעבור זמן מסוים אנחנו רואים שלא מתבצעת שם עבודה שאנחנו כנציגי ציבור רוצים לקדם אותה.

יבגני סובה: אז מה עושה משרד התקשורת בעניין הזה והאם התקנות האלה מגדירות את הסמכות שלכם לפעול נגד אותן חברות שלא סיפקו שירות באותם ישובים ספציפיים?

נחמיה מיכאלי: אני רק אשלים את הסקירה שהתחלתי בה.

נחמיה מיכאלי: בשנת 2019 התקבלה החלטה עדכנית של שר התקשורת לגבי הבקשות שהונחו בפניו והוחלט על פריסה במתכונת לא של פטור מלא אלא פריסה במתכונת של ניטרליות טכנולוגית.

נחמיה מיכאלי: זאת אומרת, החברה תוכל לבחור באיזה מתכונת לספק את השירותים.

נחמיה מיכאלי: זה יכול להיות באמצעות פריסה קווית, זה יכול להיות באמצעות רשת הסלולר אבל היא צריכה לספק שירותים בכל היישובים.

נחמיה מיכאלי: היא צריכה גם איזשהו סטנדרט של איכות שירות במסגרת ההחלטה.

איתי עצמון: את מתייחסת לחברות שקיבלו הקלות לפי התקנות.

נחמיה מיכאלי: לפי התקנות.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: לרשת המתקדמת עדיין לא הגענו

יבגני סובה: ברור.

יבגני סובה: עוד לא היה.

נחמיה מיכאלי: כן.

נחמיה מיכאלי: ביחס לרשת של הנחושת והכבלים, התקבלה החלטה שאומרת לפרוס בניטרליות טכנולוגית.

נחמיה מיכאלי: המשרד נמצא במעקב לגבי יישום ההחלטה הזאת.

נחמיה מיכאלי: אנחנו עם יד על הדופק.

נחמיה מיכאלי: יש לנו אגף פיקוח שמקיים בחינה על הנושא הזה.

נחמיה מיכאלי: (היו"ר מיכאל מרדכי ביטון)

מיכאל ביטון: סליחה שהפרענו לך.

איתי עצמון: איפה עומד היישום של ההחלטה מ-2019?

נחמיה מיכאלי: כרגע אספקת השירותים היא כמובן תלויה בביקוש, בפניות לקבל את השירותים.

נחמיה מיכאלי: המשרד נמצא בהליכי בדיקה ופיקוח לגבי היישום של ההחלטה הזאת.

נחמיה מיכאלי: זאת אומרת, זאת החלטה שאנחנו מלווים אותה.

נחמיה מיכאלי: המשרד מקיים הליכי בדיקה בנוגע ליישום ההחלטה.

איתי עצמון: שאלה נוספת שאני רוצה להעלות בהזדמנות זאת.

איתי עצמון: לפי התקנות יש חובת דיווח על שר התקשורת, על משרד התקשורת, לוועדת הכלכלה פירוט ההחלטות שניתנו.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: העברנו דיווחים לוועדה במועדים הרלוונטיים לגבי השנים בהן ניתנו החלטות.

איתי עצמון: בשנה שעברה לא ניתנו החלטות?

נחמיה מיכאלי: לא ניתנו החלטות חדשות.

נחמיה מיכאלי: יש בקשות חדשות שנמצאות בפני הוועדה היום ואני מניחה שבשנה הבאה נעדכן.

מיכאל ביטון: הקראה.

נחמיה מיכאלי: אני רק אשלים במשפט בסקירה לעניין התיקון שאנחנו רוצים לעשות היום שהוא בעצם להחיל את התקנות לעניין פריסה של רשת מתקדמת.

איתי עצמון: אני רוצה בכל זאת לשאול שאלה מקדימה.

איתי עצמון: את הזכרת את זה בדברים שאמרת.

איתי עצמון: המודל של פריסת הרשת המתקדמת קובע איזשהו חריג לחובת האוניברסליות.

איתי עצמון: כלומר, למעשה בזק בחרה את האזורים בהם היא תפרוס ובאזורים שהיא לא פורסת יש מודל אחר.

איתי עצמון: למה בכל זאת נדרשות כאן הקלות?

נחמיה מיכאלי: אנחנו כמובן לא יודעים עדיין כי לא הוגשו בקשות ואנחנו לא יודעים מה נמצא על השולחן או מה יהיה בעתיד על השולחן אבל יכול להיות שיהיו מקרים נקודתיים פרטניים בקצה שלמרות שהחברה אמרה שהיא יכולה לפרוס ועשתה את הבדיקות שלה ויכולה לפרוס, יהיו נקודות מסוימות פרטניות שיהיה שם איזשהו קושי ותהיה צריכה להיות פנייה לוועדה.

נחמיה מיכאלי: כמובן, כמו שאמרתי קודם לוקחים בחשבון שאנחנו נמצאים כאן במתווה אחר ובמסגרת השיקולים של הוועדה המייעצת הכנסנו שיקול לקחת בחשבון את המתווה החדש השונה שאנחנו נמצאים בו וכמובן הדברים יילקחו בחשבון כאשר הוועדה תבחן את הבקשות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הקראה בבקשה.

איתי עצמון: לפני ההקראה אני אמר שהיו לנו כמה הערות לנוסח.

איתי עצמון: עורכת הדין טל פוקס תעיר תוך כדי ההקראה.

איתי עצמון: את מקריאה את הנוסח שמונח כרגע על שולחן הוועדה.

נחמיה מיכאלי: כן.

נחמיה מיכאלי: העדכונים לנוסח תואמו איתנו.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לסיים את הדיון הזה עד שעה 11:25.

מיכאל ביטון: תהיו זריזים ואפקטיביים.

נחמיה מיכאלי: תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (ועדה מייעצת) (תיקון), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 12(א) ו-(ב) ו-59 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

נחמיה מיכאלי: בתקנות התקשורת (בזק ושידורים) (ועדה מייעצת), התשע"א-2011 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 –

רישיון" יבוא: ""בעל רישיון" – החברה, בעל רישיון מפ"א ובעל רישיון ברשת מתקדמת".

רישיון" יבוא: ""בעל רישיון ברשת מתקדמת" – מי שנקבעה ברישיונו חובה לפרוס רשת מתקדמת באזור שירות בהתאם לסעיף 14 לחוק".

רישיון" יבוא: בפסקה (1), במקום "בתקנה 2(א)(1)" יבוא "בתקנה 2(א)(1) או (1א)".

בסופה יבוא: "(3) לעניין בעל רישיון ברשת מתקדמת - כמשמעותה בתקנה 2(א)(4)".

מפ"א" יבוא: ""רשת מתקדמת" – כהגדרתה בסעיף 14א לחוק.

איתי עצמון: אני עוצר אותך כאן.

טל פוקס: כמה תיקונים שלנו.

טל פוקס: התיקון הראשון הוא בהגדרה "בעל רישיון".

טל פוקס: ההגדרה מפנה לאזור שירות בהתאם לסעיף 14ד לחוק.

טל פוקס: אנחנו מבקשים לחדד את ההפניה ל-14ד(ו) לחוק.

איתי עצמון: ההגדרה בעל רישיון ורשת מתקדמת.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: אנחנו מדברים על אזור שירות בהתאם לסעיף 14ד(ו) לחוק.

טל פוקס: בהפניה הוספנו את סעיף קטן (ו).

טל פוקס: הערה שנייה נוגעת להגדרת בקשה.

טל פוקס: מדובר בתיקון נוסח בו אנחנו מצמצמים את ההגדרה ובמקום לפרט את הבקשות השונות, אנחנו מפנים לבקשות שמפורטות בתקנה 2(א)(1) עד (4), פסקאות (1) עד (4), גם כדי לקצר את ההגדרה וגם אחר כך זה יאפשר לנו להפנות להגדרה של בקשה כדי להימנע מחזרתיות של הרשימה כולה ואתם תראו את זה גם בתקנות בהמשך.

פאדי יונס: לגבי חובת הפריסה, האם היא חלה רק על רישיון אחוד כללי או גם עלינו, בעלי רישיון מיוחד?

נחמיה מיכאלי: אנחנו מדברים על האפשרות לחרוג מהחובה שנקבעה לעניין פריסת רשת מתקדמת.

נחמיה מיכאלי: החובה הזאת מתייחסת למי שזכה במכרז התמרוץ.

נחמיה מיכאלי: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, בתקנת משנה (א) –

נחמיה מיכאלי: בפסקה (1), לפני "שהגיש בעל רישיון מפ"א" יבוא "בקשה".

אחרי פסקה  יבוא: "(1א) בקשה שהגיש בעל רישיון מפ"א, להגביל את חובתו לפי סעיף 14ב(ד)(2) ו-(ה) לחוק או הוראות רישיון המפ"א שהוענק לו המחייבות אותו לפרוס רשת מתקדמת באזור השירות הקבוע ברישיון המפ"א לפי הסעיף האמור ולספק את שירותיו לכל דורש באותו אזור על גבי הרשת המתקדמת, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן, ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי-אישור הגבלת חובת הפריסה ומתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה".

בסופה יבוא: "(3) בקשה שהגישה החברה, להגביל חובתה לפי סעיפים 14ב(ב) ו-(ה) ו-14ה(ב) ו-(ג) לחוק או הוראות הרישיון הכללי שהוענק לה המחייבות אותה לפרוס רשת מתקדמת באזור השירות הקבוע ברישיונה הכללי לפי הסעיפים האמורים ולספק את שירותיה לכל דורש באותו אזור על גבי הרשת המתקדמת, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן, ולהמליץ לשר בדבר אישור או אי-אישור הגבלת חובת הפריסה ומתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה.

בסופה יבוא: (4) בקשה שהגיש בעל רישיון ברשת מתקדמת, להגביל חובתו לפי סעיף 14ד לחוק או הוראות הרישיון שהוענק לו המחייבות אותו לפרוס רשת מתקדמת באזור השירות הקבוע ברישיונו לפי הסעיף האמור ולספק שירות לכל דורש באותו אזור על גבי הרשת המתקדמת, כולן או חלקן, או לדחיית מועד קיומן ולהמליץ לשר בדבר אישור א ואי-אישור הגבלת חובת הפריסה ומתן השירות או דחייה כאמור, לרבות התנאים לאישור הבקשה להגבלה או דחייה, והכול בהתייחס לאזור נושא הבקשה".

איתי עצמון: תסבירי בקצרה מה סוג הבקשות שניתן יהיה להגיש עכשיו לוועדה.

איתי עצמון: מה הם המקרים בהם היא תוכל לדון ולתת הקלות או פטורים.

נחמיה מיכאלי: הבקשות מתייחסות להגבלת החובה.

נחמיה מיכאלי: בהמשך לזכייה או להודעה של חברת בזק, נקבעה חובה ברישיונות של הגורמים השונים שפורסים רשת מתקדמת - אם זה בהמשך למכרז, הזכייה במכרז או חברת בזק – חובות לעניין פריסת רשת באזורים ספציפיים שקבועים ברישיון.

איתי עצמון: כלומר, יכול להיות שבזק בחרה באזורים מסוימים אבל לגבי אזור מסוים היא תבקש מכם הקלות.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: כאן לעניין הזה, כמו שהסברתי קודם, אנחנו ניקח בחשבון את זה שהחברה ביקשה לפרוס, מן הסתם בחנה את האזור ואנחנו מניחים שהבקשות יהיו מאוד מצומצמות ונקודתיות.

איתי עצמון: אני מניח שגם הנטל שצריך יהיה להרים כדי לקבל פטור יהיה כבד יותר.

נחמיה מיכאלי: בוודאי.

נחמיה מיכאלי: זה משהו שיילקח בחשבון בבחינת הבקשות להגבלה או לדחייה של החובה שלהם לפרוס באותו אזור.

פאדי יונס: האם זה חל רק על חברת בזק?

פאדי יונס: במקרה האחרון של מכרז התמרוץ, יש חברות שזכו ביישובים מסוימים - לטעמי טעו, הם לא היו צריכים להגיש לאותו ישוב - ואני שואל האם במקרה שהתחרטו, האם זה חל רק על בזק או גם על חברות שזכו במכרז התמרוץ?

נחמיה מיכאלי: החובה שנקבעת בתקנות היא לעניין הגשת בקשות של מי שזכה במכרז התמרוץ ונקבעה לו חובה ברישיון.

נחמיה מיכאלי: מקרים אחרים פרטניים בעקבות המכרז, ייבחנו.

טל פוקס: יש כמה דיוקים שאנחנו מבקשים לעשות בהפניות לסעיפים בחוק בפסקאות המוצעות.

טל פוקס: התיקון הראשון אותו אנחנו מבקשים לעשות בפסקה (1א).

טל פוקס: כאן אנחנו מבקשים להחליף את המשפט ובמקום לומר "לפי סעיף 14ב(ד)(2) ו–(ה) לחוק או הוראות רישיון המפ"א שהוענק לו המחייבות אותו", לכתוב "בקשה שהגיש בעל רישיון מפ"א להגביל את חובתו מכוח רישיון המפ"א שנקבעה לפי הוראות סעיף 14ב(ד)(2) או סעיף 14ב(ה) לחוק".

איתי עצמון: הסיבה היא כדי להבהיר ולהפנות להוראות שמכוחן נקבעת החובה.

איתי עצמון: יש כאן חובה ויש בקשה להקלות או פטורים מהחובה.

טל פוקס: במהות זה לא משנה.

טל פוקס: זה רק מחדד את המקור בו נקבעה החובה.

טל פוקס: בפסקה (3) המוצעת.

טל פוקס: במקום "בקשה שהגישה החברה להגביל חובתה לפי סעיפים 14ב(ב) ו-(ה) ו-14ה(ב) ו-(ג) לחוק או הוראות הרישיון הכללי שהוענק לה המחייבות אותה לפרוס", אנחנו מבקשים שיבוא "בקשה שהגישה החברה להגביל את חובתה מכוח הרישיון הכללי שנקבעה לפי הוראות סעיף 14ב(ב) ו-14ב(ה) או 14ה(ג) לחוק".

טל פוקס: ההערה האחרונה היא לפסקה (4) המוצעת.

טל פוקס: כאן אנחנו רק מחדדים את ההפניה.

טל פוקס: במקום "להגביל את חובתו לפי סעיף 14ד לחוק", אנחנו מבקשים שייכתב "14ד(ו) לחוק" כי בסעיף קטן זה נקבעת באופן נקודתי החובה.

נחמיה מיכאלי: תיקון תקנה 3

איתי עצמון: הסבר בבקשה.

נחמיה מיכאלי: התקנה הזאת מדברת על הליך העבודה בעת הגשת הבקשה.

נחמיה מיכאלי: זה אומר שיישלח עותק מהבקשה לגורם הדורש.

נחמיה מיכאלי: הגורם הדורש הוא מי שפנה, לקוח שפנה לחברה וביקש לקבל את השירותים.

נחמיה מיכאלי: חובת הפריסה האוניברסלית, וזה רלוונטי גם לרשת המתקדמת, חלה בלי קשר אם יש דורש, מישהו שביקש לקבל את השירות או לא.

נחמיה מיכאלי: זאת רק הבהרה בנוסח.

נחמיה מיכאלי: זה משהו שהיה רלוונטי גם בנוסח הקודם.

איתי עצמון: הקיים היום.

נחמיה מיכאלי: כן.

נחמיה מיכאלי: הקיים היום.

נחמיה מיכאלי: זה רק כדי לחדד, כדי שהדברים יהיו ברורים.

נחמיה מיכאלי: אין כאן תלות בזה שיהיה גורם שביקש לקבל את השירות.

איתי עצמון: גורם שפנה לחברה, לבעל הרישיון.

נחמיה מיכאלי: פנה וביקש לקבל את השירות.

נחמיה מיכאלי: כן.

נחמיה מיכאלי: משלוח הבקשה יהיה אם באמת יש מישהו שפנה לבקש את השירות.

לתקנות העיקריות: האמור בה יסומן "(א)" ובה -

אחרי פסקה  יבוא: "(7) לעניין בקשה בנגוע לרשת המתקדמת – תשקול גם הקצאה מכספי קופת התמרוץ לפי סעיף 14ד לחוק בנוגע לאזור שלגביו הוגשה הבקשה או היותו של האזור שלגביו הוגשה הבקשה כלול בבחירתה של החברה לפי סעיף 14ב או 14ה לחוק".

משנה יבוא: "(ב) בבחינת הבקשה תביא הוועדה המייעצת בחשבון את החובות המפורטות להלן, לפי העניין:

משנה יבוא: חובתו של בעל רישיון מפ"א לפי סעיף 14ב(ד)(2) ו-(ה) לחוק או הוראות רישיון המפ"א שהוענק לו, לפרוס רשת מתקדמת באזור השירות הקבוע ברישיון המפ"א לפי הסעיף האמור ולספק את שירותיו לכל דורש באותו אור על גבי הרשת המתקדמת.

משנה יבוא: חובתה של החברה לפי סעיפים 14ב(ב) ו-(ה) ו-14ה(ב) ו-(ג) לחוק או להוראות הרישיון הכללי שהוענק לה, לפרוס רשת מתקדמת באזור השירות הקבוע ברישיון הכללי שהוענק לה לפי הסעיפים האמורים ולספק את שירותיה לכל דורש באותו אזור על גבי הרשת המתקדמת.

איתי עצמון: הסבר.

נחמיה מיכאלי: הסעיף הזה מתייחס לשיקולים שהוועדה המייעצת צריכה לשקול כשהיא דנה בבקשות.

נחמיה מיכאלי: הסעיפים האלה – אני אסביר במילה – קבועים בלשון רחבה, סעיפים רחבים והוועדה, כשהיא באה לבחון אותם, יוצקת להם תוכן ונותנת איזה שהם אמות מידה וקריטריונים לצורך בחינת הבקשות הפרטניות שמגיעות אליה.

נחמיה מיכאלי: כאן אנחנו אומרים שמצד אחד תישקל החובה שלו, אם זאת חובת האוניברסליות ביחס לרשת הנחושת ורשת הכבלים, והחובה החדשה לפי ההסדר של פריסת הרשת המתקדמת, ומפורטים כאן שיקולים נוספים.

נחמיה מיכאלי: אנחנו מוסיפים כאן גם את החובות, מפנים לחובות לעניין פריסת רשת מתקדמת, זה (ב)(1) של התיקונים כאן.

נחמיה מיכאלי: בנוסף אנחנו מבקשים להוסיף כאן שיקול ייחודי שהוא רלוונטי לעניין בקשות שנוגעות לפריסת רשת מתקדמת, ומה שהזכרתי קודם העובדה שמדובר בזוכה שפורס בהמשך לזכייה שלו ולקבלת כספים מקופת התמרוץ והעובדה שבזק, זה אזור שהחברה בחרה לפרוס בו.

נחמיה מיכאלי: זה שיקול פרטני שיישקל לעניין הרשת המתקדמת.

טל פוקס: יש לנו מספר תיקונים מוצעים.

טל פוקס: לגבי התיקון המוצע לתקנת משנה 4(א) והתוספת של 4(ב) המוצעת.

טל פוקס: הצענו להחזיר את השיקול שצריכה הוועדה לשקול לעניין החובה - בגלל המרכזיות שלו - למקומו המקורי ברישה של התקנה.

טל פוקס: לכן זה לא יופיע יותר בפסקה (ב) המוצעת.

טל פוקס: תיקון טכני נוסחי, לא נדרש הפירוט של כל הבקשות שכן הוא מופיע בהגדרה של בקשה.

טל פוקס: לכן כל תקנת משנה (ב) המוצעת מתייתרת כאשר השיקול המהותי שצריכה לשקול הוועדה לעניין החובה חזר לרישה.

טל פוקס: כאן ביקשנו להבהיר את הנוסח לעניין השיקול שהוועדה צריכה לשקול ולשנות את הנוסח הקיים כך שהוועדה תביא בחשבון את החובה שמוטלת עליה לתכלית החובה.

טל פוקס: כדי להבהיר מה השיקול שצריך להיות בפניה כשהיא בוחנת את הבקשות וממליצה לשר לגביהן.

טל פוקס: הדבר השני הוא שבפסקה (7) המוצעת, בשיקולים שבת שבע פירטה לגבי הרשת המתקדמת, עשינו הבהרה של הנוסח לגבי השיקולים שהיא צריכה לשקול.

טל פוקס: לא שינינו כאן במהות.

טל פוקס: הנוסח המוצע שלנו אומר שלעניין בקשה בנוגע לרשת מתקדמת, בין השיקולים – אני כאן מוסיפה - "יהיו השיקולים היותו של האזור לגביו הוגשה הבקשה לאזור תמרוץ, לגביו זכה המבקש במכרז להקצאת כספי קופת התמרוץ והאזור נקבע ברישיונו לפי הוראות סעיף 14ד(ו) לחוק".

טל פוקס: זה שינוי נוסחי בלבד עם דיוק של ההפניה.

טל פוקס: אין כאן שינוי מהותי.

טל פוקס: כל החלק שמתייחס לבקשה של החברה נותר כפי שהיה.

מיכאל ביטון: בסדר.

נחמיה מיכאלי: תיקון תקנה 5 בתקנה 5 לתקנות העיקריות, במקום פסקה (1) יבוא:

איתי עצמון: יכול להיות שבעקבות התיקון הזה לא יהיה צורך בחזרה של כל רשימת הבקשות.

איתי עצמון: אולי אפשר לחסוך לוועדה את כל ההקראה.

נחמיה מיכאלי: זה באמת תיקון נוסחי.

איתי עצמון: בתקנה 5, בעקבות התיקון הזה, זה יהיה אישור או דחייה של הבקשה והבקשה מוגדרת.

איתי עצמון: יש עוד תיקון בתקנה הזאת?

נחמיה מיכאלי: יש התאמת נוסח בפסקה (2), בעקבות התיקון בפסקה (1).

נחמיה מיכאלי: במקום "קיומן של ההוראות כאמור בפסקה (1)" יבוא "קיומה של החובה לגביה הוגשה הבקשה".

איתי עצמון: בסדר.

נחמיה מיכאלי: תיקון תקנה 6

במקום פסקה  יבוא: "(1) לאשר בקשה מהבקשות המפורטות להלן, בהתייחס לבקשה נשוא ההחלטה:

איתי עצמון: גם כאן זאת אותה הערה.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: זה מתכתב עם ההגדרה של הבקשה.

איתי עצמון: לא יהיה צורך בכל הרשימה.

נחמיה מיכאלי: נכון.

נחמיה מיכאלי: יש צורך להקריא?

איתי עצמון: אין צורך להקריא את כל רשימת הבקשות.

איתי עצמון: תראי אם יש תיקונים נוספים או שטל תשלים.

טל פוקס: במקום פסקה (1) בה יש את כל הפירוט, אנחנו מציעים לכתוב "לאשר את הבקשה".

טל פוקס: אנחנו מתייחסים לבקשה שכבר מוגדרת בסעיף ההגדרות ולכן אין צורך לפרט.

טל פוקס: בפסקה (2) ו-(3) יש התאמות נוסח לאור השינוי הנוסחי של פסקה (1).

טל פוקס: במקום "קיומן של הוראות כאמור בפסקה (1)" יבוא "קיומה של החובה לגביה הוגשה הבקשה".

טל פוקס: פסקה (3), המילה "על הגבלה" – תימחק.

טל פוקס: זה תיקון נוסח שאינו קשור.

טל פוקס: במקום "או לדחיית המועד" יבוא "או את דחיית המועד".

טל פוקס: בפסקה (4) המוצעת, "החליט השר לדחות את הבקשה, רשאי הוא לקבוע את המועדים האלה לפי העניין" וכאן היה פירוט של כל המועדים שלמעשה חזר על רשימת הבקשות.

טל פוקס: הורדנו את הפירוט גם כאן וקבענו ש"במקום לדחות את הבקשה.

טל פוקס: החליט השר לדחות את הבקשה, רשאי הוא לקבוע את המועד בו על בעל הרישיון לקיים את החובה לגביה הוגשה בקשתו".

טל פוקס: מייתרים את כל החזרתיות של הרשימה ולמעשה קובעים את אותו הדבר.

איתי עצמון: ברמה המהותית, אם תוכלי להסביר בקצרה מה הם התיקונים לתקנות 5 ו-6.

נחמיה מיכאלי: התקנות האלה קובעות את הסמכות של הוועדה ואת הסמכות של השר לקבל החלטה לעניין הבקשות.

נחמיה מיכאלי: ההחלטה של השר יכולה להיות אישור או דחייה של הבקשה או אישור בתנאים.

נחמיה מיכאלי: התיקון כאן נועד להוסיף התייחסות גם למקרים של פריסת רשת מתקדמת.

נחמיה מיכאלי: זאת התוספת היחידה.

איתי עצמון: תקנה 5 עוסקת בהמלצות הוועדה המייעצת.

נחמיה מיכאלי: נכון.

איתי עצמון: תקנה 6 עוסקת בהחלטה של השר.

נחמיה מיכאלי: נכון.

איתי עצמון: אני מבקש, אם הוועדה תוכל להסמיך אותנו לבדוק שוב את הנוסח ולעשות תיקונים טכניים בלבד ככל שיהיה צורך כי עשינו כאן כמה שינויים מבניים.

אורי מקלב: מתוך ניסיון רב שנים אני חושב שאפשר.

מיכאל ביטון: יש לך מזל שמקלב כאן.

מיכאל ביטון: הוועדה מסמיכה את היועץ המשפטי של הוועדה לבצע את התיקונים הדרושים.

איתי עצמון: אפשר להצביע על התקנות.

מיכאל ביטון: אנחנו מצביעים על כלל התקנות.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: על כל התקנות.

איתי עצמון: מצביעים על אישור תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (ועדה מייעצת) (תיקון), התשפ"ב-2022 כפי שהוקראו עם כל השינויים שהוקראו לאורך הדיון.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: מי נגד?

מיכאל ביטון: מי נמנע?

מיכאל ביטון: התקנות אושרו

מיכאל ביטון: אין מתנגדים, אין נמנעים, התקנות אושרו פה אחד.

מיכאל ביטון: תודה לכם במשרד התקשורת, במשרד המשפטים, ליועץ המשפטי של הוועדה ולעורכת הדין טל פוקס שליוותה את החקיקה הזאת.

מיכאל ביטון: תודה למקלב שמאמין בכם.

מיכאל ביטון: תודה רבה.