ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 142, 2022-06-07 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם.

וליד טאהא: הוועדה דנה היום בתחנת הכוח אורות רבין, הכשל המתמשך בייצור חשמל מפחם במרחב איגוד ערים שרון-כרמל.

וליד טאהא: קיבלתי פנייה של איגוד ערים שרון-כרמל בסוגיית טענת הכוח אורות רבין, נעניתי לפנייה והנה אנחנו מקיימים דיון.

וליד טאהא: אני רוצה להתחיל עם איגוד הערים שיציגו את הסוגייה ולאחר מכן נמשיך.

ניר סהר: בוקר טוב.

ניר סהר: אני מנכ"ל איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה שרון-כרמל.

ניר סהר: ראשית, היושב ראש, תודה רבה על ההזמנה.

ניר סהר: בהחלט נענית בצורה די מהירה.

ניר סהר: יש לנו אישיו מאוד משמעותי במרחב שלנו, אנחנו איגוד שמאגד בתוכו 18 רשויות, בקרוב 19 כאשר גם חריש תצטרף אלינו, כמיליון תושבים והאיגוד קם כדי לפקח על הפעילות של תחנת הכוח אורות רבין.

ניר סהר: זה משנת 1978.

וליד טאהא: האיגוד קם למטרה זו בלבד?

ניר סהר: בלבד.

ניר סהר: זה צו ההקמה שלנו.

וליד טאהא: אתם עכשיו לא עושים שום דבר אחר?

ניר סהר: היום אנחנו עושים הרבה דברים נוספים אבל צו ההקמה שלנו הוא פיקוח על תחנת הכוח אורות רבין.

ניר סהר: אנחנו נשמח להציג סרטון קצר ואחר כך מצגת קצרה.

ניר סהר: (הקרנת סרטון).

וליד טאהא: תמחישו את הבעיה ותתייחסו אליה.

ניר סהר: ראשית, לא אני אומר אלא המשרד להגנת הסביבה אומר משנת 2020 שהמשרד המזהם ביותר במדינת ישראל הוא אורות רבין.

ניר סהר: צריך לשיש את זה על השולחן.

ניר סהר: המפעל המזהם ביותר וזה על פי דוח מרשם הפליטות של המשרד.

ניר סהר: למעשה ביוני 2022, עד לפני שבוע ימים, יחידות 1 עד 4 היו אמורות להפסיק לעבוד וזאת משום שהן קמו בשנות ה-80.

ניר סהר: בתחילת שנות ה-80.

וליד טאהא: היו אמורים להפסיק לפי מה?

וליד טאהא: מי ציווה עליהן?

ניר סהר: בדיוק את זה אני רוצה להראות.

ניר סהר: יש החלטת ממשלה מספר 4080 לפיה ב-1 ביוני 2022 היחידות האלה אמורות להפסיק לעבוד.

ניר סהר: אני מזכיר לכולנו שבעצם היחידות האלה משנות ה-80 נבנו בלי כל אמצעי הפחתה.

ניר סהר: כלומר, הפליטות שנפלטות משנות ה-80 אלה אותן פליטות שנפלטות בשנת 2022.

ניר סהר: מדינת הייטק, מדינה שמובילה, הקטר, ההייטק, טכנולוגיות מתקדמות – עדיין משתמשים בפחם עם טכנולוגיות הכי מיושנות.

וליד טאהא: משתמשים באסבסט.

וליד טאהא: אתם לא המקרה היוצא דופן.

ניר סהר: נכון.

ניר סהר: לפי פרופסור גרוטו וגם מבקר המדינה, 50 אנשים מתים סביב תחנת הכוח אורות רבין, חדרה, ג'יסר א-זרקא, אור עקיבא, פורדיס, מנשה, פרדס חנה כרכור – על פי פרופסור גרוטו אנשים מתים.

ניר סהר: לא אני אמרתי אלא משרד הבריאות אמר את זה ולפי מבקר המדינה.

וליד טאהא: עוד מעט נשמע את משרד הבריאות ונראה אם יש להם נתונים המאששים את הטענות.

ניר סהר: בהחלט.

ניר סהר: למעשה הם היו אמורים לעמוד בלוחות הזמנים של ה-1 ביוני, לפני כשבוע ימים, אבל לא הצליחו לעמוד בזה.

וליד טאהא: ניר, מה הטענה המרכזית שלך?

ניר סהר: מה הם עושים עכשיו?

וליד טאהא: מישהו היה צריך לנעול את ה-1-4 עד איקס זמן וזה לא נעשה?

וליד טאהא: זו הטענה המרכזית?

וליד טאהא: אם כן, שים את הטענה המרכזית על השולחן.

ניר סהר: יש לי שתי טענות.

וליד טאהא: שמישהו יתמודד מולה.

ניר סהר: משרד האנרגיה דרך משרד המשפטים מבקש עכשיו לבטל את חוק אוויר נקי עבור תחנות הכוח.

ניר סהר: לא עומדים בזמנים, אז משנים את החוק.

וליד טאהא: מה זה אומר לגבי החלטה לסגור 1-4?

ניר סהר: עוד מזהמים.

וליד טאהא: מה זה אומר לגבי 1-4?

וליד טאהא: ימשיך לעבוד?

ניר סהר: ימשיך לעבוד רגיל.

ניר סהר: כלומר, אם לא עומדים בלוחות זמנים ועל פי החלטת ממשלה, בואו נשנה את החוק.

וליד טאהא: במשרד להגנת הסביבה?

ניר סהר: לא משרד להגנת הסביבה אלא משרד האנרגיה דורש לשנות.

ניר סהר: המשרד להגנת הסביבה מתנגד.

וליד טאהא: משרד האנרגיה יכול לדרוש מה שבא לו.

ניר סהר: לכן הדרישות שלנו, אנחנו מבקשים קודם כל להפסיק את העבודה השוטפת ביחידות 1 עד 4 משנות ה-80.

ניר סהר: לכל אורך השנים בעצם דחו.

וליד טאהא: יש להם חלופה?

וליד טאהא: אם זה ייסגר, יש להם חלופה לאספקת חשמל?

ניר סהר: אני מניח שמי שהחליט ב-1 יוני 2022 – וזה היה בשיתוף - - -

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: אל תניח.

וליד טאהא: אמרו הרבה מאוד פעמים והתברר שכאשר באים למימוש, הכול חרטה ברטה.

ניר סהר: כנראה שזה מה שקורה כרגע ועל כך אנחנו מלינים.

ניר סהר: דבר שני, להשתמש בפחם?

ניר סהר: הרי לא הגיוני להשתמש בפחם היום כשיש לנו כל כך הרבה גז במדינה.

ניר סהר: אנחנו לא משתמשים רק לצורך שלנו.

וליד טאהא: אגב, מתי החליטו על הסגירה?

ניר סהר: לפני 4 שנים.

וליד טאהא: כלומר, מאז עוד היעד שהציבו, היו צריכים להתכונן למעבר.

ניר סהר: נכון אדוני.

וליד טאהא: משהו נעשה?

ניר סהר: אנחנו לא רואים שדברים נעשו.

ניר סהר: אנחנו רואים שביוני 2022 עדיין משתמשים בפחם כמו בשנות ה-80 ואומרים שנמשיך את זה בשנתיים הקרובות.

ניר סהר: לגבי 3-4 זה עוד 20 חודשים.

וליד טאהא: אנחנו שואלים שאלות - וכמובן מי שצריך לענות הם אלה שמופקדים לענות – מה נעשה מאז התקבלה ההחלטה שנתנו לה מרווח של 4 שנים?

לירון אדלר: מ-2013.

ניר סהר: זה יותר מ-4 שנים.

ניר סהר: 6 שנים.

וליד טאהא: מישהו היה צריך להיערך בהתאם.

וליד טאהא: אם קבעו שעד תאריך יעד סוגרים, כנראה יש להם חלופה לדבר הזה.

וליד טאהא: כנראה זה לא נעשה או שזה לא נעשה בוודאות.

שמעון שיקי פישר: נתייחס לזה.

ניר סהר: כמובן שאנחנו מסתכלים על הגז הפוסילי או בכלל פחם פוסילי כשלב ביניים לקראת מעבר לאנרגיות מתחדשות, שזאת ההסתכלות של כל מדינת ישראל.

ניר סהר: כל נושא ההתחממות הגלובלית, משבר האקלים, אבל בשביל לעשות את הצעד הראשון חייבים להפסיק להשתמש בפחם ומהר עד כמה שרק אפשר.

ניר סהר: תודה.

וליד טאהא: מישהו מאיגוד ערים רוצה להוסיף משהו על הדברים של ניר?

וליד טאהא: אני בדרך כלל מתחיל עם חברי כנסת אבל היות ואין כאן חברי כנסת מכהנים, אני אתחיל עם חברת כנסת לשעבר.

יעל כהן פארן: תודה רבה כבוד היושב ראש, תודה על קיום הדיון החשוב הזה ותודה לאיגוד שיזם אותו.

יעל כהן פארן: אני הייתי בכנסת ב-2016.

יעל כהן פארן: אני יזמתי את הדיון בוועדת הכלכלה כאשר דנו בשאלה האם בכלל צריך ואפשר לסגור את התחנות ותוך כמה שנים.

יעל כהן פארן: מי שהיה שר האנרגיה שטייניץ התנגד לזה בכל תוקף ובכל זאת היה דיון בזמן הפגרה באוגוסט 2016.

יעל כהן פארן: יצאנו לפגרה והיה דיון בוועדת הכלכלה.

יעל כהן פארן: הדיון רק דחף את העניין.

יעל כהן פארן: בסוף אוגוסט התקבלה החלטת ממשלה שתוך 6 שנים, ב-2022, ייסגרו יחידו ת 1 עד 4 ויוחלפו בגז.

יעל כהן פארן: עכשיו אנחנו 6 שנים אחרי.

יעל כהן פארן: המשרד להגנת הסביבה דרש מחברת החשמל להתקין סולקנים שיסננו את המזהמים על הארובות האלה, כבר משנות ה-90 או תחילת שנות ה-2000.

יעל כהן פארן: הטכנולוגיות קיימות כבר 20 ומשהו שנים.

יעל כהן פארן: דחו למצב שהמשרד להגנת הסביבה אפילו הסכים לוותר.

יעל כהן פארן: אמר: לא עשיתם כי זה מיליארדים – אל תעשו עכשיו אבל תסגרו, לא אולי מיידית אבל כמה שנים נמשיך לנשום את האוויר המזוהם הזה אבל תסגרו.

יעל כהן פארן: בעצם בהוראת חוק אוויר נקי והיתרי פליטה של חוק אוויר נקי מהמשרד להגנת הסביבה, הם נתנו להם אישור להמשיך לזהם רק כדי שהם באמת ייסגרו בשנת 2022.

יעל כהן פארן: עכשיו הסיפור הוא – אני לא יודעת אם הם בחריגה, יאמר נציג המשרד להגנת הסביבה – ש-1 ביוני היה לפני שבוע והם לא נסגרו.

יעל כהן פארן: או שהם בחריגה או שהם קיבלו איזשהו היתר להמשיך לזהם אבל הם היו אמורים לסיים את עבודתם ב-1 ביוני 2022.

יעל כהן פארן: אני מדברת לא רק כחברת כנסת לשעבר אלא גם כיושבת ראש משותפת של התנועה הירוקה, גם כפורום ישראל לאנרגיה.

יעל כהן פארן: אני עוסקת בנושאים האלה כמעט 25 שנים.

יעל כהן פארן: אני גם נציגת האזור.

יעל כהן פארן: נמצא כאן – אני מקווה שיקבל את זכות הדיבור – ארז אריאב מפורום התושבים לאיכות הסביבה, שרון-כרמל.

וליד טאהא: הוא היה כאן ועוד איך קיבל.

יעל כהן פארן: ואני מקווה שיקבל שוב.

יעל כהן פארן: אני גם תושבת האזור ואני חייבת לומר גילוי נאות.

יעל כהן פארן: אני רוצה שאני והילדים שלי , 6 שנים סתמנו את האף אבל עכשיו הגיע הזמן.

יעל כהן פארן: יש כאן תחלואה מאוד גבוהה באזור שלנו.

יעל כהן פארן: אני לא רוצה לספר כאן כמה חברות שלי חולות סרטן.

וליד טאהא: אנחנו מקווים לקבל על זה נתונים ממשרד הבריאות.

יעל כהן פארן: יש כאן חלופות.

יעל כהן פארן: לא נעשה מה שהיה צריך לעשות כדי שהתחנות האלה ייסגרו.

יעל כהן פארן: עכשיו באים ומבקשים עוד שנה, עוד 20 חודשים, אבל מי מבטיח לנו שתעבור שנה, יעברו 20 חודשים ולא נגיע בדיוק לאותו דיון, אני מקווה עם אותו יושב ראש ועם אותה ממשלה, בעוד שנה או בעוד 20 חודשים?

יעל כהן פארן: מי מבטיח לנו דבר כזה?

יעל כהן פארן: הרי זאת איזושהי צורה של התנהלות שכל פעם דוחים.

יעל כהן פארן: אגב, את הסולקנים באותה צורה דחו ודחו והיו בג"צים נגד זה, עד שהגיעו מים עד נפש ואמרו די, לא צריך סולקנים.

יעל כהן פארן: בסופו של דבר יש גז שהוא ממש צריך להיות המעט שבמעט כדי לעבור ולסגור את הפחם ולעבור למתחדשות וזה עוד סיפור שהוא לא לדיון היום אבל המתחדשות תקועות מכל עבר ועל זה צריך לפרוץ כאן חסמים ולתת לשוק לדהור כדי שאנשים יתקינו בבתים שלהם וכולי.

יעל כהן פארן: זה לא קורה היום אלא בזאיר אנפין.

יעל כהן פארן: זה מתחיל אבל ממש לא מספיק ואין מספיק תמריצים.

יעל כהן פארן: הסיפור כאן של התחנות הפחמיות הוא גם קשור כמובן לזיהום האוויר המקומי והוא גם קשור למחויבויות של ישראל לאמנ האקלים, לפריס, לגלזגו.

יעל כהן פארן: אני ניהלתי בכנסת ה-20 ועדת משנה שבדיוק עסקה במה ישראל עושה עבור הסכם פריס, כדי לעמוד ביעדים שלה בהסכם פריס.

יעל כהן פארן: אחד המענים שכל פעם קיבלתי בוועדה היה שהנה אנחנו הולכים לסגור את התחנות הפחמיות כי זה אחד הצדדים הכי משמעותיים במעבר מגז לפחם, סגירת הפחם מונע הרבה מאוד פליטות של גזי חממה.

יעל כהן פארן: אנחנו עכשיו כמה שנים אחרי ועדיין אנחנו ממשיכים לשמוע שהולכים ורוצים להמשיך ורוצים לשנות את חוק אוויר נקי .

יעל כהן פארן: בחוק ההסדרים רוצים לעשות את זה.

יעל כהן פארן: בחוק ההסדרים רוצים להורות שתקנות אוויר נקי והיתרי פליטה מהמשרד להגנת הסביבה לא יחולו על מפעלים שהממשלה תחליט עליהם וכמובן הראשונים ביניהם אלה אורות רבין.

יעל כהן פארן: אני חושבת שזה משהו שהכנסת והוועדה הזאת צריכה לעמוד הרגליים האחריות ולמנוע.

יעל כהן פארן: נקווה שזה לא יעבור.

יעל כהן פארן: התחנה הזאת צריכה להיסגר אתמול.

יעל כהן פארן: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה יעל.

וליד טאהא: אני רוצה לעדכן שיש לנו חבר כנסת מכהן ב-זום.

וליד טאהא: נבצר ממנו להגיע כי הוא עם קורונה.

וליד טאהא: אני מתנצל על שאמרתי שאין חבר כנסת בדיון.

וליד טאהא: אפרופו מה שאמרה יעל, אנחנו קבענו לוח זמנים לביצוע עבור רידינג.

וליד טאהא: אנחנו צריכים לקיים ישיבת מעקב כדי לראות היכן אנחנו עומדים בקביעות שהיו מולם.

וליד טאהא: אפשר כבר לקבוע פגישה בנושא הזה.

וליד טאהא: חברת חשמל תגיד לנו היכן הם נמצאים בין היתר בעניין הזה.

וליד טאהא: קבענו לוח זמנים לביצוע של חודשים בחלק מהדברים.

וליד טאהא: יש להם את הזמן לביצוע ונראה אם זה נעשה או לא.

וליד טאהא: עד שאני חוזר למשרד להגנת הסביבה, אני רוצה לעבור ל-זום, לחבר הכנסת אלון טל.

וליד טאהא: בוקר טוב.

אלון טל: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

וליד טאהא: קיבלת ממני התנצלות על כך שאמרתי שאין לי אף חבר כנסת בדיון.

וליד טאהא: בהתחלה חשבתי שזה לא מעניין את חברי הכנסת, אחר כך התברר שזה מעניין לפחות חבר כנסת אחד, אותך.

וליד טאהא: זה קרדיט שתה צריך לקבל.

אלון טל: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אלון טל: קודם כל, אני רוצה להחמיא לך לא רק על הלבוש הירוק אלא גם על האג'נדה הירוקה שאתה מוביל בוועדה.

אלון טל: תרתי משמע אתה ירוק.

אלון טל: המפלגה איסלאמית, גם זה ירוק.

וליד טאהא: אתה אומר שהכול ירו ק.

אלון טל: כן.

אלון טל: לגופו של עניין אדוני היושב ראש, אין לי הרבה מה להוסיף על מה שאמרה חברת הכנסת לשעבר יעל כהן פארן.

אלון טל: בנובמבר 2020 אני השתתפתי בוועידת האקלים שקדמה לגלזגו.

אלון טל: היא התקיימה במדריג.

יעל כהן פארן: 2019.

יעל כהן פארן: ב-2020 הייתה קורונה.

אלון טל: אני חושב שב-2021-2020 הייתה קורונה.

אלון טל: בראש המשלחת הישראלית עמד שר האנרגיה חברי דוקטור יובל שטייניץ.

אלון טל: שטייניץ קיבל מעין פרס או הוקרה מהעצרת על ההישגים המרשימים של מדינת ישראל שהתקדמה בצעדי ענק כדי להפסיק את השימוש בפחם ועוד הבטיח, מדינת ישראל הבטיחה, שאנחנו עד שנת 2022 מסיימים עם זה לגמרי.

אלון טל: והנה אנחנו מגיעים לאותו רגע שמדינת ישראל אמורה לפרוע את אותה התחייבות לשמה קיבלה הכרה – לא אגיד פרס אבל הצדעה בין-לאומית – ואנחנו מתחמקים.

וליד טאהא: מה זה לא קורה?

וליד טאהא: איפה הבעיה?

אלון טל: יש לי שתי מילים: רצון פוליטי.

אלון טל: חזרתי זה עתה משליחות קצרה לדנמרק מטעם הכנסת, שם הם מזמן סיימו את הרומן שלהם עם פחם.

אלון טל: גם להם היו פעם תחנות פחמיות.

אלון טל: זאת סיבה כך שהפרלמנט הדני, שחלק מאיתנו מזדהה איתו באמצעות הסידרה בורגן, הגיע להחלטה חד משמעית שמפסיקים.

אלון טל: שם פיקוח פרלמנטרי הוא פיקוח פרלמנטרי, הוא לא מס שפתיים.

אלון טל: לכן אני מקווה שהוועדה הזאת באמת תפעיל את מלוא הכוח באמצעותך, כמי שגילה לא פעם שאתה לא ממצמץ מול האמת, ונגיד להם על מי אנחנו עובדים כאן.

אלון טל: על הנכדים שלנו שיחיו בכדור הארץ בו תהיה אנרכיה אקלימית?

אלון טל: המחלה והתחלואה שאנחנו מקדמים וממשיכים, כפי ששמענו, באזור חדרה?

אלון טל: אני מקווה שבזכות הדיון הזה, ולפחות נחישות חבר כנסת אחד שהגיע למליאה, אנחנו באמת נשדר מסר שאי אפשר מצד אחד להתחייב לעולם, לא רק לעצמנו, ואז שבעצם נגיד שלא התכוונו, בעוד שנתיים, יש אילוצים.

אלון טל: מדינות שרצו, ידעו היטב ואלה מדינות שאין להן עתודות גז כמו שיש לנו.

אלון טל: אין כל תירוץ אדוני היושב ראש, זה רק רצון פוליטי לבוא ולעזרו לרשות המבצעת לעשות את מה שהיא הבטיחה לעשות.

אלון טל: תודה רבה על הדיון ובוא נראה איזה לחץ אפשר להפעיל.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת אלון טל.

וליד טאהא: תרגיש טוב והרבה בריאות.

וליד טאהא: לפחות אתה נראה טוב.

וליד טאהא: המשרד להגנת הסביבה.

גיל פרואקטור: אני רוצה להתייחס בקצרה למה שנאמר.

וליד טאהא: תתייחס לטענה לגבי מה הולך להשתנות בקריטריונים כדי שהדבר הזה ימשיך לעבוד.

וליד טאהא: אתה בעד או נגד?

גיל פרואקטור: אני אתייחס לזה.

גיל פרואקטור: אנחנו בהיתר הפליטה שהוצאנו לאתר אורות רבין קבענו כבר ב-2016 שעד ה-1 ביוני ארבעת היחידות האלה חייבות להפסיק לעבוד.

גיל פרואקטור: ההיתר הזה גובש אחרי התייעצות וביחד עם משרד האנרגיה וכמו שנאמר כאן היו כאן שש שנים להיערך לסגירה של היחידות האלה.

וליד טאהא: מישהו היה צריך לראות שזה נעשה או שאנחנו סומכים עליהם?

וליד טאהא: יבוא המועד ואז נראה אם הם צודקים או לא.

גיל פרואקטור: בוודאי שהיה צריך לראות ולוודא.

וליד טאהא: לא, לא שאלתי מה היה.

וליד טאהא: מישהו בדק או עקב וראה שזה קורה?

גיל פרואקטור: התשובה היא שזה מה שהיה צריך לקרות.

גיל פרואקטור: לצערנו אנחנו גילינו בדיון בוועדה לקרן העושר.

וליד טאהא: זה לא גילינו.

וליד טאהא: בכל מקום התופעה חוזרת על עצמה.

וליד טאהא: איפה המשרדים?

וליד טאהא: איפה הפקחים?

וליד טאהא: איפה מי שצריך לקבל את ההחלטות?

וליד טאהא: ברידינג אותו סיפור.

גיל פרואקטור: נכון.

וליד טאהא: אז מה יהיה?

גיל פרואקטור: אדוני, אני מתייחס לזה.

גיל פרואקטור: אנחנו מבחינתנו באנו ואמרנו שהיחידות האלה חייבות להפסיק לעבוד ב-1 ביוני וכל רצון או צורך להפעיל את היחידות האלה מעבר להיתר - - -

וליד טאהא: אנחנו אחרי ה-1 ביוני.

וליד טאהא: הן הפסיקו?

גיל פרואקטור: אם היחידות האלה ממשיכות לעבוד, הדרך היחידה שהן יכולות להמשיך לעבוד זה אך ורק במצב של סיכון משק החשמל, סיכון לאספקה שלך חשמל ושל אמינות אספקת החשמל.

וליד טאהא: זאת אומרת, ההחלטה על הסגירה נתנה להם אך ורק באיזו דרך ימשיכו לעבוד או שנתבקשו לסגור את הבסטה ב-1 ביוני?

גיל פרואקטור: הן לא נתבקשו.

גיל פרואקטור: הן נדרשו להפסיק להפעיל.

וליד טאהא: אתה עכשיו ממציא להן סיבות לא לממש.

גיל פרואקטור: לא אדוני, אני לא ממציא להן סיבות.

גיל פרואקטור: חוק אוויר נקי.

וליד טאהא: חכה רגע.

וליד טאהא: אלא אם כן שוק החשמל מחייב את עבודתן.

וליד טאהא: למה התקבלה החלטה לסגור?

גיל פרואקטור: אני אומר מה עמדתנו הברורה במשרד.

וליד טאהא: אותו הדבר ברידינג כי אחרת לא יהיה לנו חשמל לגוש דן ומי חס ושלום לא רוצה חשמל לגוש דן?

גיל פרואקטור: גם ברידינג אנחנו – ואתה הזכרת את רידינג – באנו ואמרנו בצורה מאוד מפורשת שלא אפשרי להקים תחנת כוח חדשה ברידינג.

גיל פרואקטור: הגשנו לוועדת התכנון את חוות הדעת המקצועית שלנו שהראתה שיש זיהום אוויר עודף ועל כן אנחנו מתנגדים באופן תקיף להקמת תחנת כוח חדשה.

גיל פרואקטור: יתרה מזאת, וזה חשוב להגיד את זה, אני רוצה להתייחס לאורות רבין ולומר שאנחנו מבחינתנו באנו ואמרנו תבחנו את כל החלופות האפשריות, לא רק חלופות של שימוש בתשתיות קיימות כמו לדוגמה חגית ואתרים אחרים על גז שניתן להעלות את העומסים עליהם על מנת להימנע מסגירה של יחידות 1 עד 4, על מנת להימנע מהמשך ההפעלה שלהן אלא גם לבוא ולראות איך בכל רגע נתון, במידה ומנהל המערכת – חברת נגה תכף תתייחס – סבורה שחייבים להמשיך להפעיל את היחידות האלה, הן לא יכולות להפעיל את כל ארבעת היחידות אלא הן חייבות להפעיל את המינימום הנדרש ולבוא ולהראות שבאמת הן בחנו את כל החלופות ואנחנו במשרד ככל שנשת

גיל פרואקטור: כנע שבאמת זה המצב, שאין דרך אחרת להימנע מפגיעה באמינות אספקת החשמל לפי קריטריונים שחברת נגה מגדירה – רק במקרה הזה ניתן לפי החוק להפעיל את היחידות האלה.

גיל פרואקטור: בשום מצב אחר לא ניתן להפעיל את היחידות האלה וזה מתייחס גם לאמרה הכללית הרחבה יותר של מה שאמרתי ומה שהתייחסתי בפתיח שמה שאנחנו רוצים לראות זה שמשרד האנרגיה יכין את אותה תכנית כדי באמת לעמוד באותה אורכה שהתבקשה בהמשך הפעלת היחידות.

גיל פרואקטור: זה קשור גם לקומישנינג של שני המחז"מים שצריכים לבוא ולהיכנס לפעולה 70 ו-80 במהלך השנתיים הקרובות באתר אורות רבין על גז כאמצעי חלופי להספק הפחמי של יחידות 1 עד 4.

לירון אדלר: המשרד להגנת הסביבה הסביר שהוא נתן איזושהי אורכה.

וליד טאהא: מישהו נתן אורכה?

לירון אדלר: לא.

לירון אדלר: כאילו של הפעלה במקרים חריגים.

גיל פרואקטור: אנחנו לא נתנו אורכה.

גיל פרואקטור: אנחנו נתנו אורכה של 7 ימיטם בך הכול ושבעת הימים האלה פגו.

גיל פרואקטור: כרגע אין אורכה.

לירון אדלר: ההסדר הזה שאתה מדבר עליו.

גיל פרואקטור: אני מתייחס.

גיל פרואקטור: כרגע לפי חוק אוויר נקי, זה הסדר הוא קיים בחוק מאז 2008, מאז החוק הזה גובש ונכתב, רק במצב חירום לפי סעיף 4 בחוק אוויר נקי ניתן על בסיס קריטריונים, על בסיס החלטה של מנהל המערכת, במידה ונשקפת סכנה לאספקת החשמל, ניתן לאותו פרק זמן, כל עוד יש סכנה לאספקת החשמל, להפעיל את היחידות האלה.

גיל פרואקטור: זאת לא אורכה שנתנו.

לירון אדלר: ההסדר החריג, אין לו מגבלה של זמן.

גיל פרואקטור: חברת החשמל פנתה אלינו באופן פורמלי לפני האורכה.

וליד טאהא: לפני ה-1 ביוני?

גיל פרואקטור: כן.

גיל פרואקטור: לפני כשלושה חודשים.

גיל פרואקטור: היא פנתה אלינו וביקשה אורכה.

וליד טאהא: אתה יודע האם יש הכנות לסגירת הדבר הזה או לא?

גיל פרואקטור: לפי הנתונים שהעבירו לנו באופן רשמי פורמלי, במכתב הפנייה, בעוד 20 חודשים למעשה היחידה השנייה - - -

וליד טאהא: בעוד 20 חודשים, בערבית עוד שנתיים.

גיל פרואקטור: כן.

גיל פרואקטור: היחידה השנייה של שני המחז

גיל פרואקטור: "מים שציינתי צריכה להיכנס לפעולה ואז ניתן יהיה לסגור את שתי היחידות הנותרות.

גיל פרואקטור: כי יש שתי יחידות שקיבלו אורכה.

וליד טאהא: אחת משתיים: או שמי שקבע את התקופה של אז לסגירה לא היה מספיק מקצועי, או שהם טייחו אותו.

וליד טאהא: למה 6 שנים לא היו מספיקות ועכשיו 20 חודשים?

גיל פרואקטור: זאת בדיוק השאלה שאנחנו שואלים אדוני.

וליד טאהא: לא סיימתי את השאלה.

וליד טאהא: למה 6 שנים לא הספיקו ועכשיו 20 חודשים כנראה מספיקים?

וליד טאהא: אמרו כאן דברים קשים על רמת הזיהום ואתה מופקד גם על הקטע של חוק אוויר נקי, על הערכים הקשורים לאוויר נקי.

וליד טאהא: אנחנו עדכנו את הערכים לפני כמה חודשים.

לירון אדלר: לפני חודש-חודשיים.

וליד טאהא: אנחנו עובדים בלחץ זמן ולא זוכרים מועדים.

וליד טאהא: אתה מאשש את הדברים?

וליד טאהא: המפעל הזה הוא הכי מזהם?

וליד טאהא: הייתי בדיון אחר בו הוזכר מפעל אחר שנאמר הוא הכי מזהם אבל בוא נראה בתחרות מי מביניהם הכי מזהם.

וליד טאהא: הוא הכי מזהם במדינת ישראל?

גיל פרואקטור: הוא הכי מזהם וכל יום שיחידה אחת מבין הארבע עובדת, העלות המשקית היא 2 מיליון שקלים.

וליד טאהא: הוא הכי מזהם וניתנה לו הזדמנו ת 6 שנים, הוא לא קיים ואתה רוצה להאריך לו.

גיל פרואקטור: אני לא רוצה להאריך לו.

גיל פרואקטור: במידה ויש סכנה לאספקת החשמל, אז ניתן להארכה.

וליד טאהא: זאת לא סכנה.

וליד טאהא: כפו על כולם לבוא ולומר את המשפט הזה.

וליד טאהא: מי שלא ביצע את העבודה במשך 6 שנים, שלא יאיים בסכנה הזאת.

וליד טאהא: היא לא סכנה.

וליד טאהא: היא דבר שהוא יצר.

גיל פרואקטור: אני מסכים אתך אדוני.

וליד טאהא: כאילו מאיימים במלחמה.

וליד טאהא: זה מישהו יצר את זה כי הוא לא קיים.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: משרד הבריאות.

וליד טאהא: מי מייצג כאן את משרד הבריאות?

וליד טאהא: הדיון לא מענין אותם?

וליד טאהא: אם מישהו במשרד הבריאות שומע, אנחנו מדברים על מפעל מזהם ויש טענות על תחלואת סרטן גובה ומן הסתם מדובר בחיי אדם.

וליד טאהא: אם זה מעניין אתכם, תיצרו איתנו קשר בבקשה.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: אנחנו חוזרים לשמעון פישר.

וליד טאהא: נגה, ניהול מערכות החשמל.

וליד טאהא: מה זה נגה ניהול מערכות החשמל?

וליד טאהא: אדם בור כמוני צריך להבין מה זה.

שמעון שיקי פישר: מאז שנתקיימה הרפורמה במשק החשמל - - -

וליד טאהא: מתי היא התקיימה?

שמעון שיקי פישר: ההחלטה הייתה ב-2018.

וליד טאהא: אחרי ההחלטה על סגירת 1-4.

שמעון שיקי פישר: בהמשך אני אדייק.

יעל כהן פארן: כן.

יעל כהן פארן: דיברנו על זה בכנסת ביולי 2018.

וליד טאהא: יעל הייתה מעורבת בהרבה דברים שלא התממשו והם עוד בעבודה.

שמעון שיקי פישר: במאי 2018 נחתמה הרפורמה וביולי 2018 הייתה החלטת ממשלה אותה כולם מצטטים.

וליד טאהא: להקים את מה, את נגה?

שמעון שיקי פישר: במסגרת הרפורמה, אחד השלבים המרכזיים היה להקים חברה ממשלתית חדשה בשם נגה שהיא תהיה אחראית על משק החשמל.

וליד טאהא: בכל המדינה.

שמעון שיקי פישר: במדינת ישראל.

וליד טאהא: היא תדאג למצוא חלופות?

שמעון שיקי פישר: גם.

וליד טאהא: חשמל סולרי.

וליד טאהא: הכול.

שמעון שיקי פישר: הכול.

וליד טאהא: זה שזה לא מתקדם, אתם אשמים בזה?

שמעון שיקי פישר: אפשר להגיד את זה אבל תן לי הזדמנות להסביר.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: תוך כדי ההזדמנות אני גם שואל אותך שאלות כי אחרת אני לא עושה את התפקיד שלי ואני יכול ללכת.

שמעון שיקי פישר: אנחנו למעשה יצאנו לדרך בנובמבר שנה שעברה.

שמעון שיקי פישר: אנחנו מנהלים ביום יום את משק החשמל, מאזנים בין ייצור וצריכה ודואגים שיהיה חשמל.

וליד טאהא: ב-2018 הוקם הדבר הזה שקוראים לו נגה.

וליד טאהא: אתה באת להחלטה שכבר התקבלה שנתיים לפני.

וליד טאהא: הלכת לבדוק מה נעשה עם הדבר הזה?

וליד טאהא: תענה לי ספציפית.

שמעון שיקי פישר: אם תיתן לי לדבר בצורה מובנית, אני אסביר את זה.

וליד טאהא: מה זה בצורה מובנית?

וליד טאהא: אנחנו ננווט את הדיון לתכלית שלו.

שמעון שיקי פישר: התכלית היא שלפני שקיבלו את ההחלטה הזאת לסגור את היחידות 1-4, אני הייתי בחברת חשמל, במחלקת המחקר והתכנון של חברת חשמל, שהצביעה ותכננה איך לעשות את זה.

שמעון שיקי פישר: לכן יש לי גם קשר לעבר.

שמעון שיקי פישר: זה לא קשור למעמד הנוכחי אבל שאלת לגבי המעמד הנוכחי.

וליד טאהא: לא שיש תוצאות.

שמעון שיקי פישר: חכה.

שמעון שיקי פישר: השקף הבא מסביר.

שמעון שיקי פישר: כאשר מדברים על תאריכים צריך לדייק כי ב-2016 התקבלה החלטה של משרד האנרגיה, יחד עם המשרד להגנת הסביבה, על סגירה של יחידות 4-1.

שמעון שיקי פישר: זה ב-2016 ועוד אפילו לא ידעו איך עושים את זה.

וליד טאהא: זה מה שאמרה יעל.

שמעון שיקי פישר: נכון.

וליד טאהא: אם כן, במה לדייק?

וליד טאהא: אתה לא אוהב שואלים אותך שאלות?

שמעון שיקי פישר: אוהב אבל אני רוצה להסביר.

וליד טאהא: שאלתי במה לדייק.

וליד טאהא: היא אמרה בדיוק את אותו דבר ולכן למה אתה אומר לדייק?

שמעון שיקי פישר: כי החלטת המשלה הייתה ב-2018 ורק אחרי שהייתה החלטת ממשלה התחילו בכלל לתכנן, לקבל היתרים.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, להגיד שהיה ב-2016 ולהוסיף שנתיים לתאריך.

וליד טאהא: זאת אומרת, השנתיים שעכשיו מבקשים הן מהוות את הפער בין 2016 ל-2018.

שמעון שיקי פישר: אני לא מתרץ את זה אבל אני אומר עובדות.

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: אני עוזר לך.

שמעון שיקי פישר: לא.

שמעון שיקי פישר: אל תעזור לי.

שמעון שיקי פישר: אני מסתדר.

וליד טאהא: לא רואים שאתה מסתדר ולכן אני עוזר לך.

שמעון שיקי פישר: תודה רבה.

שמעון שיקי פישר: בוא נגיד שהעבודה שנעשתה ב-2016 אחרי ההחלטה הייתה איך לעשות את זה.

שמעון שיקי פישר: אני מזכיר מה שיעל אמרה - ואני דווקא שמח לשמוע – שגם המשרד להגנת הסביבה בשנת 2016, אם אני לא טועה גיל היה בצוות כזה, אמר שכבר לא משתלם לעשות עוד עם פרויקט הפחתת פליטות גם על היחידות האלה ועדיף לסגור אותן ואפילו הוציאו מסמך בנושא הזה.

שמעון שיקי פישר: אז אנחנו עשינו עבודה, האנשים שלי, ובעבודה מצאו שכדי לאפשר את הספקת היחידות 4-1 צריך להקים שתי יחידות מחז"מ חדשות אבל שיכולות לייצר את האנרגיה אך ורק באותו אתר אורות רבין ואין בלתו.

שמעון שיקי פישר: האפשרות היחידה, כדי להפסיק את היחידות האלה, היא לבנות שני מחז"מים באותו אתר.

שמעון שיקי פישר: העבודה האת התבלה על ידי משרד האנרגיה ורשות החשמל ובאה לידי ביטוי בהחלטת ממשלה שהייתה ב-2018.

שמעון שיקי פישר: ההבדל בין החלטת הממשלה - שווב, זה לא הוזכר כאן אבל צריך להדגיש – התנאי לסגירת 4-1 היה חיבור מאגר שלישי, מאגר גז שלישי – שדרך אגב עדיין לא חובר – חיבור בשלוש נקודות חיבור והקמת המחז"מים.

וליד טאהא: הוקמו?

שמעון שיקי פישר: הם בתהליך הקמה מתקדם.

וליד טאהא: כמה זה מתקדם?

שמעון שיקי פישר: קודם כל, מי שיקים את זה, זאת חברת חשמל ולכן אני מעדיף שהם ייתנו את התשובות ולא אני אענה במקומם.

שמעון שיקי פישר: מי שעובר ליד כביש החוף רואה שיש כבר ארובה אחת שלמה, מחז"מ אחד בשלב יותר מתקדם ועוד מחז"מ שני שנבנה.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, זה לא סוד, זה נבנה, קורה שם משהו.

שמעון שיקי פישר: אכן היו עיכובים בתאריך ובמקום להיות יחידה ראשונה ולהתחיל לפעול ביוני, זה מתאחר.

שמעון שיקי פישר: חברת החשמל תסביר למה ואיך ומה הסיבות.

שמעון שיקי פישר: צריך להבין שאם זה תנאי, בלי שזה קיים אי אפשר להפעיל את זה.

שמעון שיקי פישר: אני מהנדס חשמל והכול הנדסי, אני רוצה להסביר.

וליד טאהא: צריך לממש וצריך ליישם.

וליד טאהא: לא צריך לבוא ולומר בדיעבד שזה לא נעשה כי התנאי לא התקיים.

וליד טאהא: למה התנאי לא התקיים?

וליד טאהא: זאת בעיה של האנשים שמחכים שזה יקרה?

שמעון שיקי פישר: אנרג'י, כפי ששמעתם רק אתמול, שהיו צריכים להגיע ולהתחבר כבר לפני שנה ומשהו, רק כרגע האסדה שלהם בדרך.

שמעון שיקי פישר: בטח שמעת בחדשות.

שמעון שיקי פישר: היא לא הגיעה, אז אין חיבור לגל השלישי.

שמעון שיקי פישר: ברגע שזה יתחבר, התנאי הזה יוסר.

שמעון שיקי פישר: מסתבר שפרויקטים, במיוחד גדולים, מתעכבים, כל אחד עם הסיבות הטובות שלו.

שמעון שיקי פישר: ברור שאם המחז"מ הזה היה מוקם שנתיים קודם לכן, היינו יכולים להפסיק את 4-1.

וליד טאהא: בדיוק לזה אני מתכוון.

שמעון שיקי פישר: לוקח זמן לבנות פרויקט בסדר גודל כזה.

שמעון שיקי פישר: כשאני נסעתי לכאן חשבתי איך אני מסביר את זה שיש בעיית הולכה שמחייבת את המשך הייצור של 4-1.

שמעון שיקי פישר: כשנוסעים מדרום לצפון, יש לנו כמה כבישים.

וליד טאהא: דרך אגב, כאשר מדברים על חלופות באנרגיה מבינים את בעיית ההולכה גם כסיבה לאי קידום העניין.

וליד טאהא: אין פתרונות הולכה?

שמעון שיקי פישר: הייתי שלוש שעות בפקקים וחשבתי על זה.

שמעון שיקי פישר: אם ניקח את הקשר בין צפון לדרום בכבישים, יש לך את כביש 2, 4 ו-6.

שמעון שיקי פישר: ארבעת היחידות, 4-1, האם סוגרים את כביש 6 לנו ברור מה יקרה לפקקים ב-1 ו-2 ולא צריך להסביר את זה.

שמעון שיקי פישר: האפשרות היחידה לסגור את 4-1, לסגור את כביש 6, זה להקים כביש 6 אחר במקביל אליו.

וליד טאהא: באיזה שלב הוא?

שמעון שיקי פישר: הוא בשלב מתקדם מאוד.

שמעון שיקי פישר: לכן אנחנו מדברים על איחור אבל אמרתי שחברת חשמלך תסביר את העיכובים.

שמעון שיקי פישר: לכן אי אפשר לסגור את כביש 6 ולהמשיך.

שמעון שיקי פישר: ההבדל בין חשמל ותחבורה הוא שבתחבורה, אם סוגרים לך את כביש 6, אנשים ישבו 8 שנים בפקק.

שמעון שיקי פישר: בחשמל, אם אני סוגר את אותו כביש 6, הזרם יעלה בשני הכבישים האחרים, בקווים האחרים, נגיע לעומס יתר.

שמעון שיקי פישר: האפשרות היחידה כדי למנוע את עומס היתר היא לקחת צרכנים ולעשות להם הפסקת חשמל.

שמעון שיקי פישר: זה קורה כאשר העומס במדינת ישראל.

שמעון שיקי פישר: זה קורה בקיץ ובחורף.

וליד טאהא: היית צריך להשתתף בדיון שהיה כאן.

שמעון שיקי פישר: יכולתי להסביר גם על רידינג כי גם על רידינג העבודה יצאה מאיתנו.

שמעון שיקי פישר: זה אותו עיקרון.

שמעון שיקי פישר: כשיש בעיית הולכה, יש לך צוואר בקבוק.

שמעון שיקי פישר: אתה חייב ייצור באותו מקום שאתה רוצה.

שמעון שיקי פישר: זה שאני אבנה כבישים בגליל ובנגב, זה לא יפתור את הפקקים בין חיפה לתל אביב.

שמעון שיקי פישר: לכן הצורך ב-4-1 כבר במהות היה מהתחלה והוא לכל אורך הדרך ממשיך כך.

שמעון שיקי פישר: לכן ההחלטה להקים שני מחז"מים נוספים שכרגע הם בתהליך הקמה וכדי לשמור על אותה רמת אמינות של 4 יחידות, צריך להבין ש-4 יחידות, יכולה להיפסק ויכולה להיות תקלה, אז כשיש לך רק 2 יחידות, כאשר יחידה אחת נפסקת, אתה כבר ב-50 אחוזים הפסקה.

שמעון שיקי פישר: אם אנחנו מתחילים עם יחידת מחז"מ ראשונה, הפסקה שלה, ברגע שהפסקתי, אין לי ייצור בכלל.

וליד טאהא: תודה על ההסבר.

וליד טאהא: כיוון שמועד הסגירה כבר עבר, אנחנו רוצים שהתושבים לפחות יבינו מה לוח הזמנים שמתוכנן עבור.

וליד טאהא: זה שהסברת על קווי הולכה ועל מתקנים שצריך להקים, זה יופי אבל זה היה צריך להיעשות בד בבד עם העבודה עד שמגיעים לזמן אבל זה לא נעשה.

שמעון שיקי פישר: נעשה אבל לא מספיק.

וליד טאהא: לא נעשה כי זה לא נסגר.

וליד טאהא: לא נעשה עד הסוף.

וליד טאהא: הסברת שחלק משלב ההקמה, חלק משלב הולכה.

וליד טאהא: מה לוח הזמנים?

וליד טאהא: אנחנו יכולים לדעת?

שמעון שיקי פישר: כן.

שמעון שיקי פישר: לוח הזמנים הנוכחי הוא שיחידה ראשונה, המחז"מ הראשון שבלי זה אי אפשר – יש ראשון, יחידה שהיא מחז"מ 70 – ב-30 באפריל 2023.

וליד טאהא: קצת פחות משנה.

שמעון שיקי פישר: המחז"מ השני ב-30 בינואר 2024.

שמעון שיקי פישר: זה מסחרי.

שמעון שיקי פישר: מסחרי זה אומר שמבחינתנו היחידה יציבה.

וליד טאהא: מה לגבי הולכה?

וליד טאהא: יש קווי הולכה שיישאו את זה?

שמעון שיקי פישר: קווי ההולכה הקיימים, למה בחרו בפתרון הזה?

שמעון שיקי פישר: מכיוון שמשתמשים בקווי הולכה קיימים.

שמעון שיקי פישר: מחליפים את קווי ההולכה של היחידות הקיימות 4-1 ובאותם קווי הולכה מקימים את המחז"מים והם ייצרו באותם קווי הולכה.

שמעון שיקי פישר: לכן אין בעיה.

שמעון שיקי פישר: לכן זה רק הפתרון היחיד שבלי זה אי אפשר.

שמעון שיקי פישר: כאשר קיבלו את ההחלטה, הבינו שהאפשרות היחידה לבנות את זה כל כך מהר, כי קווי הולכה לוקחים סדר גודל של 15 שנים ויותר, אז אם היינו מקבלים פתרון אחר להקים קווי הולכה במקום אחר ולהזרים אותם לאזור, כל הסיפור הזה היה נדחה לפחות סדר גודל של 10 שנים.

שמעון שיקי פישר: צריך להבין שזה הפתרון המהיר.

שמעון שיקי פישר: אנחנו גם אומרים שברגע שהמחז"מים יתחילו לעבוד, כבר אז יהיה אפשר להפסיק חלק מיחידות 4-1.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, לא נפעיל את כל ארבעת היחידות כל הזמן.

שמעון שיקי פישר: אנחנו מפעילים את ארבעת היחידות רק כשצריך.

שמעון שיקי פישר: עכשיו למשל עובדת רק יחידה אחת מתוך הארבע וכך זה מאמצע מרס.

שמעון שיקי פישר: ככל שמזג האוויר יהיה כזה, נסתפק ביחידה אחת.

שמעון שיקי פישר: ככל שהעומס עולה, יש צורך ביותר יחידות.

שמעון שיקי פישר: מפעילים אותן רק כשצריך ורק כשיש סיכון לאספקת החשמל כמו בהסכם אליו הגענו מול הגנת הסביבה.

שמעון שיקי פישר: אנחנו לא מפעילים אותן סתם כך.

יעל כהן פארן: יש צפי לכמות הפעמים שתצטרכו להפעיל?

שמעון שיקי פישר: זה תלוי בעומס.

שמעון שיקי פישר: עכשיו אנחנו בכניסה לקיץ וסביר להניח שהעומסים ימשיכו לעלות.

שמעון שיקי פישר: אנחנו עכשיו בסדר גודל של בסביבות 10,000 מגה-וואט.

שמעון שיקי פישר: כשנגיע ל-12, ל-14 ו-15, נצטרך כנראה להפעיל את כולן.

שמעון שיקי פישר: ביולי כנראה נוסיף עוד יחידה ובאוגוסט אולי עוד שתיים.

שמעון שיקי פישר: תלוי בעומס.

יעל כהן פארן: ואין חלופות?

שמעון שיקי פישר: זה מה שהסברתי.

שמעון שיקי פישר: אין חלופה.

יעל כהן פארן: דיברת על חגית.

שמעון שיקי פישר: אין קשר בין הייצור בגז בחגית לבין ה-161.

שמעון שיקי פישר: זה מה שניסיתי להסביר.

שמעון שיקי פישר: אם תבני אוטוסטרדה בגליל, זה לא יעזור לכביש חיפה-תל אביב.

שמעון שיקי פישר: זאת בדיוק הנקודה.

שמעון שיקי פישר: אני רוצה בכל זאת שנקבל קצת פרופורציות לגבי הנושא של ניהול צמצום הפחם.

וליד טאהא: אתה עובד עם שקופיות?

וליד טאהא: לא צריך.

וליד טאהא: אנחנו הבאנו את הדיון לכך שיש שאלות ותשובות.

שמעון שיקי פישר: אני אעלה את השקף האחרון ואני חושב שהוא יסביר הכול.

שמעון שיקי פישר: נסתכל על השקף הזה שמספר את סיפור הפחם בכלל.

שמעון שיקי פישר: מעבר לכל ההחלטות שנעשו הייתה הנחיה להפסיק ולצמצם את הפחם.

שמעון שיקי פישר: צריך להבין למה לא עשינו את זה לפני 5 שנים, לפני 7 שנים, למה אנחנו יכולים לעשות את זה ומראים את זה רק מ-2019.

שמעון שיקי פישר: היה לנו רק מאגר גז אחד.

שמעון שיקי פישר: כשהיה מאגר אחד, כאשר ניהלנו את משק החשמל, לא יכולנו לפלוט כשכל משק החשמל ייצר בגז.

שמעון שיקי פישר: הגבלנו את הגז ואז היה צריך לייצר בדלקים אחרים.

שמעון שיקי פישר: משנת 2020 נכנס גם מאגר לויתן ואז אני אישית הוצאתי הנחיה שמבטלים את התקרה של הגז.

שמעון שיקי פישר: אפשר להעלות בגז עד אפילו 100 אחוזים.

שמעון שיקי פישר: לכן האפשרות להתחיל לצמצם פחם נוצרה כי קיבלנו עוד מאגרי גז.

שמעון שיקי פישר: לפני כן אי אפשר היה לעשות את זה.

שמעון שיקי פישר: בהתאם למדיניות שקבע בזמנו שר האנרגיה הקודם שאמר שנעבור במינימום פחם בלי קשר למחירו.

שמעון שיקי פישר: גם כאשר מחירו היה זול, לא השתמשנו.

שמעון שיקי פישר: עבדנו עם הפחם במינימום גם כאשר המחיר שלו היום הוא מאוד מאוד יקר, אז הכלכלה מתייחסת עם איכות הסביבה.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, אנחנו גם היום מפעילים אותו דבר כי אין הבדל.

שמעון שיקי פישר: אנחנו בעצם רואים את המגמה של ירידה בצריכת הפחם מ-2019 ועד לכיוון 2026 כאשר עד אז חברת חשמל בפרויקט נוסף, שגם אותו יציגו בהמשך, הם עושים הסבה לגז של כל היחידות הפחמיות האחרות והיחידה האחרונה תצא להסבה ב-2026 כך שבשנת 2026 יהיה אפס ייצור בפחם במדינת ישראל.

שמעון שיקי פישר: תראו מה ההבדל בין מה שידענו עת ידענו שלא יהיה עיכוב במחז"מים, שהיחידה הראשונה באמת תהיה ב-1 ביוני.

שמעון שיקי פישר: התחזית מאופיינת על התחזית של ינואר 2021 ואתם רואים את הקו הכחול.

שמעון שיקי פישר: בינואר 2021 עשינו תחזית ואנחנו רואים שחשבנו שב-2021 נהיה 24,2 ובפועל בשנת 2021 ראינו שאפילו עשינו פחות.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, כאשר העומס במדינת ישראל יותר נמוך ואנחנו יכולים להפחית יותר פחם, אנחנו אפילו מפחיתים יותר ממה שצפינו.

שמעון שיקי פישר: כאשר התעדכנו בשנה הנוכחית, אנחנו רואים שלפי הקו הכחול חשבנו שב-2022 נהיה בסביבות 20 אחוזים, בגלל העיכוב אנחנו רואים אנחנו צופים כרגע שנהיה יותר גבוהים בשנה הזאת.

שמעון שיקי פישר: אם תשימו לב לגבי ההמשך, כאשר לקחנו את העדכון של תאריכי ההסבה, רואים שהירידה היא משמעותית יותר.

וליד טאהא: תתחיל להתכנס בבקשה.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, תהיה ירידה בשריפת פחם בכלל, ואני מדבר על כל שריפת הפחם, הרבה יותר ממה שצפינו אפילו ב-2021.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, אנחנו עושים את כל המאמצים כדי ששריפת הפחם והזיהום שכולנו מבינים – אין כאן טובים ורעים – שהמטרה שלנו היא להפחית את שריפת הפחם והכיוון שאנחנו מראים מראה האצה.

שמעון שיקי פישר: זה לגבי הסיפור של הפחם.

שמעון שיקי פישר: כמו שאני אומר, האפשרות שלנו כרגע להפסיק את 4-1 יותר מהר, מותנית בהקמת המחז"מים.

שמעון שיקי פישר: ככל שהמחז"מים יוקמו יותר מהר, נוכל להפסיק וגם בדרך, כשהם רק יהיו בתהליכי הנעה, גם אז נוכל להפסיק חלק מהיחידות 4-1 אבל בלי 4-1 זה יהיה סיכון לאספקת חשמל והסיכון באספקת חשמל הוא לאזור השרון, אזור קיסריה ואזור הגליל וצפונה.

שמעון שיקי פישר: זאת אומרת, אותם אלה שדואגים להם לאיכות סביבה ואני מבין אתה הדרגה הברורה.

שמעון שיקי פישר: הם אלה שאם לא יהיה יצור ב-4-1, הם הראשונים שייפגעו אם לא תהיה אפשרות לייצר ב-4-1 ולספק אספקת חשמל.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: אני עניתי על המשפטים האלה כבר בהתחלה, עוד לפני שדיברת.

וליד טאהא: אתה אומר את זה עכשיו בדיעבד וקל מאוד לומר את זה בדיעבד.

וליד טאהא: ברור שאף אחד לא רוצה שמישהו ייפגע, ברור שאנחנו רוצים שהחשמל יגיע לכל האזרחים אבל גם ברור שהייתה תכנית ושמישהו לא עשה את העבודה בזמן.

וליד טאהא: תוך כדי דבריך רציתי לשאול אותך אם אתה מבין את החששות של האנשים אבל אתה אמרת לבד שאתה מבין.

וליד טאהא: לפחות תודה על זה שאתה מבין.

יעל כהן פארן: אפשר לשאול אותו כמה אחוז מהזמן הוא מעריך בשנה?

וליד טאהא: אנחנו הבנו את לוח הזמנים שלהם.

וליד טאהא: אתם תמשיכו לראות זיהום של פחם עד 2026.

וליד טאהא: בערך.

וליד טאהא: פלוס-מינוס.

שמעון שיקי פישר: אנחנו מדברים על 3 בינואר 2024.

וליד טאהא: עד 2026 נפסיק להשתמש בפחם כדי לייצר חשמל.

שמעון שיקי פישר: בשגרה.

וליד טאהא: זאת אומרת שבחירום אתה גם משתמש.

שמעון שיקי פישר: הפחם נשאר במדינת ישראל.

שמעון שיקי פישר: הוא סוג של סקיוריטי.

שמעון שיקי פישר: אספקה במקרה של תקלות.

וליד טאהא: מי שרוצה לעמוד בקריטריונים הבין-לאומיים לשמירה קודם כל על הבריאות, לפני הסביבה והאקלים, צריך לחשוב על אנרגיה חלופית במובן של סולרי ואחר ולא על אנרגיה מבוססת גז, שמיוצרת על ידי גז שזה גם מסוכן וגם מזהם.

וליד טאהא: זה לא שהגז לא מזהם וזה לא שהוא לא מסוכן.

וליד טאהא: הקטע הוא שהחשיבה היא לא בכיוון מבחינת התכנון הכולל של המדינה.

וליד טאהא: אני לפחות לא מזהה את זה ואני עומד בראש ועדה שמטפלת בענייני תכנון ואני לא רואה תכנון כזה.

שמעון שיקי פישר: יש תכנית של חברת נגה שהוגשה למשרד האנרגיה לגבי עמידה ביעד של 30 אחוזים ולראות איך זה ישים.

שמעון שיקי פישר: זה עדיין לא הגיע לאישור אבל התוכנית הוגשה בדצמבר שנה שעברה.

וליד טאהא: הולכים לכנסים בין-לאומיים ברמת ראשי ממשלות, מתחייבים, חוזרים הביתה ולא עושים כלום.

וליד טאהא: נעבור לארז אריאב, פורום תושבים שרון-כרמל.

וליד טאהא: היית כאן, השמעת דעה בדיון אחד שהתמקד בתחנות כוח מונעות גז.

ארז אריאב: בחדרה.

ארז אריאב: בוקר טוב אדוני היושב ראש, גם חבר הכנסת טל אם הוא עדיין ב-זום.

וליד טאהא: אני מכיר אותו.

וליד טאהא: הוא לא יעזוב עד לסיום הישיבה.

ארז אריאב: יש לנו פעילות נגד קמיני עץ אבל זה בסדר.

ארז אריאב: איש יקר ועושה הרבה למען הסביבה.

ארז אריאב: אני מפורום התושבים האזורי להגנת הסביבה ואני גם יושב ראש מטה המאבק כנגד הקמת תחנת כוח נוספת בחדרה.

ארז אריאב: בראשית דבריי אני רוצה להודות לאיגוד ערים שרון-כרמל ולתושבים על הכינוס של הוועדה הזאת.

וליד טאהא: זאת פנייה שלהם לכינוס הוועדה.

וליד טאהא: הם לא מכנסים את הוועדה.

וליד טאהא: אנחנו מכנסים.

ארז אריאב: פנייה.

ארז אריאב: הבקשה.

ארז אריאב: כמובן תודה לך אדוני היושב ראש שקיבלת את הבקשה לכינוס הוועדה וכינסת אותה.

ארז אריאב: אני רוצה להזכיר לתושבים ולנוכחים כאן שאזור חדרה, שרון-כרמל, הוא רווי בתשתיות מזהמות כמו תחנת כוח אורות רבין, כמו תחנת אור PC-1 ועוד תחנת כוח שעברה בוות"ל, שהולכת לקום - אור PC-2.

ארז אריאב: יש לנו את אסדת הגז, יש לנו את שדה התעופה שמאזור הרצליה רוצים להעביר אותו אלינו.

ארז אריאב: את הקונדנסט מאזור חיפה רוצים להעביר גם אלינו.

ארז אריאב: בקיצור, אנחנו משלמים מס עשרות שנים של זיהומי אוויר, מספר הבודי-קאונד שאמר מנכ"ל האיגוד הוא 50, אני מכיר אותו קצת יותר גבוה.

ארז אריאב: קברניטי חדרה דיברו על 250 מתים בשנה אבל 50 מתים זה גם הרבה.

ארז אריאב: אנחנו מדברים כאן על חיי אדם.

ארז אריאב: כל אחד צריך בסופו של דבר לעמוד בהתחייבויות שלו.

וליד טאהא: זה לא רק לדבר על מקרי מוות אלא צריך לבדוק גם את ההשפעות על נשים בהריון, על ילדים וכולי.

וליד טאהא: זה משהו כללי.

וליד טאהא: זה לא רק לומר כמה מתו.

ארז אריאב: אני רוצה להזכיר לך כבודו שהתכנסנו כאן באוקטובר האחרון לגבי תחנות הגז והייתה כאן נציגה של משרד הבריאות שדיברה על חריגות מחוק אוויר נקי באזור שלנו.

ארז אריאב: אני אז ביקשתי לקבל תזכיר בריאותי - כבר באוקטובר העליתי את זה על השולחן בוועדה הזאת – על מה שקורה באזור שלנו.

ארז אריאב: אנחנו שומעים 250 מתים בשנה, אנחנו מדברים על 50 מתים בשנה אבל עכשיו אני לא רואה כאן את משרד הבריאות.

ארז אריאב: משרד הבריאות צריך להיות כאן.

וליד טאהא: יכול להיות שהם לא הבינו את המשמעות של הדיון.

וליד טאהא: יכול להיות שאנחנו כוועדה לא הזמנו אותם.

וליד טאהא: אני חוזר ואומר שאם הם רוצים לומר את הדברים שלהם ולהציג נתונים, אם יש להם, הם מוזמנים לעשות כן.

וליד טאהא: אם לא יצליחו היום, הם מוזמנים לשלוח לנו לוועדה את הנתונים שיש להם על הפגיעה בבריאות הציבור בכל הקשור במפעל הזה.

וליד טאהא: אנחנו נפרסם את זה בהמשך.

וליד טאהא: הנוכחות שלהם הייתה חשובה מאוד בעניין הזה.

ארז אריאב: כמהנדס אל מהנדס, אנחנו מדברים כאן קודם כל על חיי אדם.

ארז אריאב: מי שלא עומד בתכנון או לא תכננו או לא ביקרו או לא עשו בקרת תהליכים להגיע ליעד שהוצב – הוא צריך לשלם על זה.

וליד טאהא: מה זאת אומרת?

ארז אריאב: קנסות.

וליד טאהא: זה נושא אחר.

וליד טאהא: זה נושא שהמשרד להגנת הסביבה יצטרך לתת עליו את הדין.

וליד טאהא: אני מכיר מקרה אחר שהתחילו איתו דין ודברים על עבירה שהוא עשה, עברו שלוש שנים ועוד לא סגרו איתו קנס.

וליד טאהא: בעניין הזה יש להם קצב משלהם.

ארז אריאב: לסיכום.

ארז אריאב: הבאתי לך מתנה.

ארז אריאב: ברשותך, הבאתי את זה למנהלת ועדת הפנים, פלייסמנט שתוכל לשים לך על השולחן.

וליד טאהא: מותר לנו לקבל את המתנה?

ארז אריאב: זאת מתנה צנועה.

וליד טאהא: אחר כך יפתחו לנו תיק 6000.

וליד טאהא: אני לא אוהב להיות דומה למקרה האומלל הזה.

ארז אריאב: אני מודה לך מאוד על הזמן.

ארז אריאב: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: משרד האנרגיה.

וליד טאהא: תציג את עצמך לפרוטוקול.

וליד טאהא: אתה רוצה לדבר על הצורך לספק חשמל לכל התושבים ששמעון מנה או על הצורך להבין את החששות של האנשים שהבטיחו להם שייעשה משהו עד ה-1 ביוני?

וליד טאהא: תהיה אנרגטי ותכלול את כולם בשיקולים שלך.

דוד באדל: בדיוק.

דוד באדל: כבוד היושב ראש, אני אנסה גם וגם.

דוד באדל: בהמשך להחלטת הממשלה שעניינה רפורמת משק החשמל, התקבלה החלטה 4080 שאנחנו מדברים עליה עכשיו.

דוד באדל: כפי שהוצג היא התקבלה ב-2018 ושם באמת דובר על סגירת היחידות הפחמיות, באורות רבין, 1 עד 4.

דוד באדל: כחלק מכך, הציגו כבר קודמיי כאן, הוגדרו שני תנאים.

דוד באדל: האחד הוא יתירות באספקת הגז שצריך שלושה מאגרים וכרגע עדיין לא מחוברים שלושה מאגרים, לצערנו.

דוד באדל: דבר שני, הפעלה של המכז"מ הראשון.

וליד טאהא: את זה שמענו.

דוד באדל: אני אקצר.

דוד באדל: בעקבות כך השרה הורתה, לאחר בדיקה יסודית, שצריך לעשות את הפחם על מינימום כמו שבאמת הוצג.

דוד באדל: המינימום שאנחנו מדברים עליו זה יחידה אחת כרגע שמופעלת גם היא על מינימום.

וליד טאהא: מה זה מופעלת על מינימום?

וליד טאהא: כל כמה זמן האנשים האלה חווים את הדבר הזה באוויר?

דוד באדל: יחידה אחת מתוך הארבע מופעלת.

וליד טאהא: 24 שעות ביום במשך השבוע, במשך החודש?

דוד באדל: כן.

שמעון שיקי פישר: כן.

שמעון שיקי פישר: 24 שעות רצוף.

וליד טאהא: רצוף.

וליד טאהא: יחידה אחת מתוך ארבע.

שמעון שיקי פישר: כן.

קריאה: 50 אחוזים עומס.

קריאה: חשוב לזכור שאלה היחידות הכי מזהמות בכל הציר בישראל.

קריאה: אין אף יחידה יותר מזהמת מהיחידות האלה.

יעל כהן פארן: הן הראשונות.

יעל כהן פארן: הן משנות ה-70.

דוד באדל: לכן אנחנו סוגרים אותן.

וליד טאהא: אחת מתוך ארבע עובדת במשך 24 שעות ביום כל הזמן.

דוד באדל: כן.

דוד באדל: חצי ממנו.

וליד טאהא: מה זה משנה?

קריאה: אתה שורף פחות פחם.

דוד באדל: מזהמים פחות.

וליד טאהא: ומה עם 2, 3 ו-4?

דוד באדל: לא פועלים.

יעל כהן פארן: עד שיתחיל להיות חם יותר.

וליד טאהא: שיגידו מתי מפעילים.

דוד באדל: במידת הצורך.

דוד באדל: אם צריך בשביל המשק.

דוד באדל: תלוי במזג האוויר ותלוי בביקושים.

וליד טאהא: אנחנו עכשיו במזג אוויר חם.

וליד טאהא: מה איתן?

קריאה: עדיין מסתפקים באחד.

קריאה: כאשר העומס יעלה, כמו שהוא צפוי להיות, יכול להיות שיפעילו.

וליד טאהא: זאת אומרת, יש מצב שארבעתם עובדים.

קריאה: נכון.

קריאה: זה מגיע לעומסים מאוד מאוד גבוהים.

יוליה גינזבורג: גם בחצי הזה שהם עובדים, הם עדיין עובדים הרבה יותר ממה שמותר להם לפי הדירקטיבה האירופאית.

וליד טאהא: ומול זה מה אתם עושים?

יעל כהן פארן: אתם אפשרתם את זה.

יוליה גינזבורג: לא.

יוליה גינזבורג: לא אישרנו.

וליד טאהא: את טענת טענה ורואים שאת כועסת.

וליד טאהא: מה אתם עושים מול זה?

יוליה גינזבורג: אנחנו מתנגדים להמשך הפעילות.

וליד טאהא: אני מבין שלמעשה אין לכם מה לעשות.

גיל פרואקטור: אדוני, אני חייב להדגיש נקודה אחת חשובה.

גיל פרואקטור: כל הדיון הזה לא היה קורה אלמלא חוק אוויר נקי.

גיל פרואקטור: היום חברת החשמל, עכשיו, ברגע זה, לא יכולה להפעיל את היחידות האלה אלא אם כן המצב הוא לא כזה שמסכן את אמינות אספקת החשמל.

וליד טאהא: אני רוצה לחלוק עליך.

וליד טאהא: הדיון הזה קרה כי אנשים שגרים שם רואים את זה באוויר ונושמים את זה לריאות שלהם.

גיל פרואקטור: זה נכון.

וליד טאהא: אין להם מכשיר לבדוק האם החוק שלך תופס את הקריטריונים, כן או לא.

גיל פרואקטור: אדוני, חוק אוויר נקי זה הכלי היחיד שעומד לרשותנו וחייבים לשמור עליו מכל משמר.

גיל פרואקטור: זה בהמשך למה שנאמר כאן.

וליד טאהא: אני פוגש כאן סוגיות שלא מתקיים האיזון בין מה שאומר החוק והערכים שלו לבין מה שקורה בשטח.

וליד טאהא: לאף אחד אין כלים לעשות דבר.

גיל פרואקטור: אנחנו ממצים את הכלים שעומדים לרשותנו.

גיל פרואקטור: אני אומר בצורה הכי ברורה שבתוך היתר הפליטה, בזכות היתר הפליטה, הייתה הפחתה בשימוש בפחם.

וליד טאהא: אתם בודקים אותם?

גיל פרואקטור: בוודאי שאנחנו בודקים.

וליד טאהא: את האחד הזה שעובד 24 שעות במשך כל השנה, אתם בודקים איפה הוא נמצא מבחינת הערכים?

גיל פרואקטור: אני אומר מבחינת הבדיקה.

גיל פרואקטור: מה-1 ביוני, כמו שאתה אמרת אדוני, הם בעצם לא יכולים להפעיל את זה שלא במצב חירום.

וליד טאהא: מי יחליט על מצב חירום?

גיל פרואקטור: חברת נגה מחליטה.

וליד טאהא: הוא יעשה כל שעה?

קריאה: בדיוק.

קריאה: מה זה צו חירום?

קריאה: תגדירו מה זה צו חירום.

גיל פרואקטור: חברת נגה מחליטה אבל הם צריכים לתת לנו את האסמכתאות.

וליד טאהא: במדינת ישראל מתים על צווי השעה האלה.

וליד טאהא: הוראות שעה וצווי שעה.

וליד טאהא: כל שעה ושום דבר לא שעה.

וליד טאהא: הכול שנים.

גיל פרואקטור: זה נכון אדוני אבל חובת ההוכחה היא עליהם ואנחנו מבחינתנו חייבים לקבל את כל הנתונים כדי להשתכנע.

וליד טאהא: הוא יכול לעבוד עליך בחתימה על הוראת שעה.

גיל פרואקטור: הוא יכול, זה נכון, ואני שם את זה על השולחן.

גיל פרואקטור: בוודאי שהוא יכול.

גיל פרואקטור: אנחנו לא חושבים שהם יעבדו עלינו אבל אני אומר שיש לנו דרכים לבדוק אותם.

וליד טאהא: למה לא?

וליד טאהא: אם הוא חותם על צו שעה, זהו, מבחינתך עובד לפי צו שעה.

גיל פרואקטור: לא.

גיל פרואקטור: הוא צריך לתת לנו נתונים וקריטריונים ולהראות לנו שהוא בחן את כל החלופות האחרות.

וליד טאהא: זאת אומרת, מותר לחרוג, מותר לעבוד בניגוד לכללים ובלבד שיש מישהו שחתם על צו שעה.

גיל פרואקטור: יחד עם נימוקים ואסמכתאות שבאמת הוא עומד מאחוריהן.

וליד טאהא: בסדר, הוא נימק ועשה את הכול.

וליד טאהא: ג'נטלמני לגמרי.

וליד טאהא: אז מותר להזיק לאנשים.

גיל פרואקטור: גם לנו מותר, במידה ולא השתכנענו, ואנחנו יכולים לקחת מומחים מבחוץ שיכולים לבדוק את זה ולשאול אותם שאלות והם יצטרכו לנמק.

גיל פרואקטור: במידה והם לא יכולים לנמק, אנחנו כן יכולים ללכת לאכיפה וזאת נקודה קריטית.

גיל פרואקטור: אני רוצה לומר עוד דבר אחד.

גיל פרואקטור: בסוף מי שאחראי על ניהול משק החשמל במובן התפעולי זאת חברת נגה וכמובן מעליה משרד האנרגיה.

גיל פרואקטור: צריך לשאול אותה איך היא נערכת לכך שבאמת לוחות הזמנים האלה שצוינו כאן, באמת יבואו לידי ביטוי.

גיל פרואקטור: בהיבט שלנו כהגנת הסביבה, כשאנחנו באים ומסתכלים על הפליטות ועל חוק אוויר נקי, ועל היתר הפליטה, העובדה שיש הפחתה בשימוש בפחם, כמו ששיקי הראה כאן, זה נובע קודם כל מהעובדה שהמשרד להגנת הסביבה דרש דרך היתרי הפליטה הפחתה בפחם.

גיל פרואקטור: יחד עם זאת אנחנו צריכים לחדש להם היתר פליטה.

וליד טאהא: מתי אתה צריך לחדש להם?

גיל פרואקטור: אנחנו צריכים בשנה הבאה לחדש להם היתר פליטה.

וליד טאהא: מה זה שנה הבאה?

וליד טאהא: אנחנו עכשיו ביוני.

גיל פרואקטור: בספטמבר 2023.

יעל כהן פארן: הן אמורות להיות סגורות.

וליד טאהא: מדובר בשנה וחצי.

גיל פרואקטור: בשנה הבאה.

גיל פרואקטור: היחידות האלה הן לא יחידות בת.

וליד טאהא: יעל, אף אחד לא יכול להבטיח שאותה ועדה עם אותו יושב ראש תבוא לדבר על זה.

וליד טאהא: אני לא יכול להבטיח את זה.

ארז אריאב: לכן אנחנו כאן, כדי להשמיע את דעתנו.

יוליה גינזבורג: ברשותכם, אני רוצה לומר דבר אחד.

יוליה גינזבורג: אנחנו כמשרד דורשים את כל הדרישות הסביבתיות המחמירות לפי דירקטיבות אירופאיות ואנחנו יושבים ומקיימים דיונים.

יוליה גינזבורג: אנחנו צריכים לזכור שברגע שאנחנו מדברים על התעשייה החיונית, אם אלה בתי זיקוק, אם זאת חברת חשמל, אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה שזה לא מפעל שניתן לבוא ולסגור את השלטר

וליד טאהא: ברור.

וליד טאהא: אף אחד לא דרש את הדרישה הזאת.

יוליה גינזבורג: נכון.

וליד טאהא: כולל אלה שנפגעים ומתים.

וליד טאהא: הם לא באו ואמרו תסגרו את השלטר.

וליד טאהא: הביאו פתרון שמישהו היה צריך ליישם אותו ולא יישם.

יוליה גינזבורג: נכון.

יוליה גינזבורג: לכן יש את הסוגייה הזאת שמדברת על מצב חירום והנוהל הזה, דרך הפעולה הזאת התקיימה עוד הרבה לפני חוק אוויר נקי.

יוליה גינזבורג: אני הייתי חלק מהצוות שטיפל בהיתרי פליטה ובכלל בצו של חברת החשמל עוד טרם היתרי הפליטה, במשרד להגנת הסביבה.

יוליה גינזבורג: תמיד היה קיים נוהל שאם חס וחלילה קיימת איזושהי תקלה או מצב חירום כמו שאנחנו זוכרים ב-2012, עת הייתה פגיעה בקו גז ולא היה גז במדינה, לא סגרנו את המדינה, לא השארנו את המדינה בלי חשמל, אבל פעלנו לפי נוהל חירום, צו חירום, והשארנו יחידות חשמל להשתמש בדלק מזהם יותר.

יוליה גינזבורג: זה מה שאנחנו מנסים לעשות עכשיו.

יוליה גינזבורג: הבעיה היא שכל המקרה הזה נודע לנו חודשים ספורים לפני מועד סגירת היחידות.

יוליה גינזבורג: אנחנו כן פיקחנו על היחידות וכל הזמן נאמר לנו: תראו איך מתקדמים עם המכז"מים, תראו איך אנחנו מתקדמים, אנחנו נהיה מוכנים, הכול יהיה בסדר.

יוליה גינזבורג: נושא של קווי הולכה נולד בכלל לפני כחודש-חודשיים.

יוליה גינזבורג: לא ידענו עליו ואנחנו לא יודעים איך להתייחס לסוגייה הזאת.

וליד טאהא: אתם חשבתם שההתקדמות עם הקמת המיתקן החדש הזה.

יוליה גינזבורג: לפי לוחות הזמנים.

וליד טאהא: על הולכה ושאר ירקות, לא ידעתם.

יוליה גינזבורג: לא ידענו.

יוליה גינזבורג: כאשר פעם ראשונה הבנו שזה לא הולך לקרות במועד שנקבע, פנינו קודם כל כמובן לחברת החשמל.

וליד טאהא: עכשיו קושרים אתכם בעוד דבר.

וליד טאהא: זה לא המיתקן שמקימים.

וליד טאהא: זה קו ההולכה שלא קשור להקמת המיתקן.

וליד טאהא: זה היה יכול להתנהל בד בבד.

וליד טאהא: מה הקשר?

יוליה גינזבורג: אילו הטיעון הזה של קווי הולכה היה עולה בשלב של דיונים לפני 6 שנים, בשלב של דיונים על היתר פליטה, אילו ידענו שזה יכול לקחת 15-20 שנים, לבנות קווי הולכה חדשים, אולי לא היינו מתפשרים על ביטול סולקנים אבל זה משהו חדש שעלה עכשיו וצריך לקחת בחשבון.

גיל פרואקטור: אני רוצה להוסיף עוד נקודה אחת.

גיל פרואקטור: בראייה הרחבה יותר – וזה חשוב להבין – יש פתרונות.

וליד טאהא: מה שנקרא, זאת העלמת ראיות בין המשרדים.

וליד טאהא: מה שלא טוב למשרד איקס, מעלים במשרד ואי.

גיל פרואקטור: אני חושב שגם בראייה רחבה, מה שצריך זה להתמקד באנרגיות המתחדשות.

גיל פרואקטור: את הזכרת את רידינג.

וליד טאהא: זה נושא אחר.

גיל פרואקטור: אבל זה נושא שהוא קשור.

וליד טאהא: זה לא קורה במקרה דנן.

גיל פרואקטור: הוא לא קורה כרגע, זה נכון, אבל בוודאי שאנחנו מסתכלים קדימה ואני חושב שזה אחד הדברים שאתה העלית.

וליד טאהא: נאמרו הרבה מאוד דברים, חלקם מאוד קשים.

וליד טאהא: יושבת כאן חברת חשמל ואני רוצה לשמוע אותה.

וליד טאהא: נאמר לי שאורן הלמן, סמנכ"ל בחברת חשמל עם קורונה ולכן הוא ב-זום.

אורן הלמן: אני עדיין לא עם קורונה.

אורן הלמן: אני מחכה לתשובה.

וליד טאהא: תגיד למה אתם לא עומדים בהתחייבויות שלכם לסגירת 4-1.

אורן הלמן: יש אנשי מקצוע אצלנו שאם תרצה, ירדו לפרטים יותר מדויקים.

אורן הלמן: בגלל עיכובים שבאמת לא תלויים בנו, חיצוניים - קורונה ודברים כאלה - היה עיכוב בקידום של פרויקט המכז"מים שדיברו עליהם כאן, גם 70 וגם 80, המכז"מים שיפעלו באמצעות גז.

אורן הלמן: אי הגעת ציוד, כל מיני סיטואציות אחרות שנבעו כתוצאה מבעיות של הקורונה.

אורן הלמן: אנחנו באופן עקרוני, כמו שנאמר כאן, מפעילים את היחידות רק כאשר כל העניין הזה נדרש מערכתית על ידי נגה, שזו החברה לניהול המערכת.

אורן הלמן: יש לנו פיילוט בשלושת-ארבעת החודשים האחרונים וכמו שנאמר כאן אנחנו מפעילים יחידה אחת בחצי כוח.

אורן הלמן: זאת אומרת, רבע מחצי של התפוקה.

אורן הלמן: אנחנו עושים ונעשה את כל מה שניתן כדי להימנע מהפעלה של היחידות ונתמקד כמובן במקרי קיצון שהם יוגדרו על ידי החברה לניהול המערכת.

אורן הלמן: בכל אופן, אנחנו מברכים על הדיון הזה כי הוא חשוב, כי בסופו של דבר באמת יש הרבה מאוד אנשים שנמצאים באזור חדרה שחוששים לבריאותם וחשוב לשים את הדברים על השולחן וגם לפעול בשקיפות ואנחנו עושים את זה, גם כשזה פחות נוח לנו וגם כשכועסים עלינו.

אורן הלמן: צריך להבין שכל העיכוב הוא כתוצאה מגורמים חיצוניים.

אורן הלמן: אם תרצו, נשמח לפרט לגבי הגורמים שגרמו לעיכוב הזה של ההפעלה של המכז"מים.

אורן הלמן: כאמור, היחידות האלה יופעלו רק בהנחיה ובאישור של משרדי הממשלה הרלוונטיים בחברת נגה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: ניבמ אירסון, מגמה ירוקה

ניב מאירסון: תודה אדוני היושב ראש על אמירות מאוד ברורות ונחרצות שכולנו מזדהים עם הכעס הזה על הבריאות והחיים של התושבים.

ניב מאירסון: אני רואה אותנו כאן - ואני באמת מצר על זה – יושבים שוב בוועדה על היעדים החדשים שהוצעו ושוב שואלים למה לא עמדנו בזה ואז נותנים כל מיני סיבות ותירוצים.

ניב מאירסון: באמת כבר נמאס.

ניב מאירסון: זה נמאס לארגונים, זה נמאס לי, זה נמאס לציבור, לשבת פעם אחר פעם בוועדות אחרי ועדות ולשמוע את כל הנציגים בכל התחומים השונים, בכל היעדים, במתחדשות, בפחמיות, בגז, כאשר בכל נושא מתרצים תירוצים למה אנחנו לא עומדים ביעדים.

ניב מאירסון: גם בפחם, שזה מה שהממשלה אמרה שזה ההישג הכי גדול שלה, גם כאן אנחנו ממשיכים לשמוע תירוצים.

ניב מאירסון: אני רוצה לומר לוועדה שאנחנו חייבים לבקש גם מהוועדה שתמשיך את הפיקוח.

ניב מאירסון: שזה לא יסתיים רק בדיון הזה.

ניב מאירסון: אנחנו חייבים לפקח ולראות.

ניב מאירסון: זה באמת הלקח לנו שזה שמציבים יעד – זה לא אומר שעומדים בו.

ניב מאירסון: אנחנו רואים את זה כל הזמן במדינה.

ניב מאירסון: חייבים לפקח וחייבים לרדוף אחרי כל הגורמים ולראות שבאמת עומדים ביעדים, מבצעים את הפעולות ולהזמין אותם שוב ושוב ולשלוח להם מכתבים עד שזה יקרה.

ניב מאירסון: אתם עושים עבודה מצוינת ואנחנו דורשים שזה יקרה כמה שיותר מוקדם.

ניב מאירסון: כמו שנאמר כאן באופן ברור, גם ביחס לפחמיות, זה לא תירוץ, וגם ביחס לגז פוסילי, שגם מחריף את משבר האקלים וגם גורם לזיהום האוויר.

ניב מאירסון: בכל היעדים האלה אנחנו דורשים שינוי ועכשיו.

ניב מאירסון: חייבים לפקח על זה ולגרום כל שזה יקרה.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: דוקטור יונתן אייקנבאום, גרינפיס.

יונתן אייקנבאום: שלום אדוני היושב ראש.

יונתן אייקנבאום: בוקר אור לכולן ולכולם.

יונתן אייקנבאום: יחידות 1 עד 4, כמו שציינו, הן היחידות הכי מזהמות.

יונתן אייקנבאום: רק לתת סדר גודל, מזהמות בממוצע פי 10 מתחנה פחמית, מהדירקטיבה האירופאית.

יונתן אייקנבאום: הן כל כך מיושנות וכל כך מזהמות, שבאמת לפני 6 שנים היה מאבק ציבורי, תושבי חדרה, גם אנחנו היינו מעורבים, המשרד להגנת הסביבה.

יונתן אייקנבאום: אל תתקינו סולקנים.

יונתן אייקנבאום: אדוני היושב ראש, סולקנים הם מסנני אוויר שמאפשרים הפחתה יחסית משמעותית של מזהמי אוויר בשאר היחידות, מה שנקרא יחידות 5 ו-6.

יונתן אייקנבאום: אמרו עוד 4 שנים וכבלו את ההחלטה לחיבור של המון גז.

יונתן אייקנבאום: לכן בחנו האם יש אפשרות להקדים את סגירת היחידות.

יונתן אייקנבאום: בחוות דעת שהזמנו אז ממנהל מינהל החשמל לשעבר – בסוף 2016 – וחוות דעת נוספת שהזמין המשרד להגנת הסביבה, בחנו וראו שאפשר להשבית שתיים מתוך ארבע היחידות מבלי לפגוע באספקה סדירה של החשמל עם חיבור של מאגר לויתן.

וליד טאהא: אבל הן מושבתות.

וליד טאהא: רק אחת עובדת.

וליד טאהא: ורק בשעות חירום.

יונתן אייקנבאום: זה מאוד נחמד לקיים את הדיון הזה כשיש רק יחידה אחת שעובדת בחצי עומס.

וליד טאהא: מתי עבדו כל הארבעה?

וליד טאהא: על זה הם יענו.

שמעון שיקי פישר: בפברואר-מרס.

שמעון שיקי פישר: בחורף האחרון.

וליד טאהא: מכת הקור האחרונה.

וליד טאהא: לכמה זמן הן פעלו?

שמעון שיקי פישר: למשך חודשיים וחצי.

וליד טאהא: ברצף?

שמעון שיקי פישר: ברצף.

שמעון שיקי פישר: 24/7.

שמעון שיקי פישר: גם בקיץ ארבעתן יעבדו.

קריאה: לא כל ה-4 כל הזמן.

וליד טאהא: במשך חודשיים יש קיץ חם במיוחד, כך שהארבעה יעבדו?

יונתן אייקנבאום: נכון.

וליד טאהא: עם כל האובך והזיהום שגם כך פוקד אותנו?

יונתן אייקנבאום: נכון.

יונתן אייקנבאום: לא צריך לייצר הטעיה שכאילו יש רק יחידה אחת שעובדת והכול בסדר.

יונתן אייקנבאום: לא.

יונתן אייקנבאום: אלא אם כן תהיה החלטה גורפת לסגור לכל פחות 2 יחידות עכשיו, ואפשר לעשות את זה.

וליד טאהא: אתה אומר עכשיו ומיד?

יונתן אייקנבאום: כן, אלא אם כן 4 יחידות ימשיכו לזהם.

יונתן אייקנבאום: משהו לגבי הזיהום הזה.

יונתן אייקנבאום: הארובות מאוד גבוהות.

יונתן אייקנבאום: מה שיוצא הוא מאוד חם.

יונתן אייקנבאום: הזיהום עולה עד 800-700 מטרים וזה לא מזהם רק את תושבי חדרה אלא למעשה זה זיהום שמשתרע על פני מאות קילומטרים.

יונתן אייקנבאום: דרך אגב, תרומה מאוד ניכרת לעודף תחלואה.

יונתן אייקנבאום: גם בירדן.

יונתן אייקנבאום: עד כדי כך.

יונתן אייקנבאום: כך היא תחנה פחמית.

יונתן אייקנבאום: אלא שלפי מודליזציה שעשינו אז, לפני 6 שנים, בחנו את מזג האוויר במשך שנה, כמה מזהמים יוצאים מהיחידות האלה וראינו את המאפיינים שלה.

יונתן אייקנבאום: המסקנה הייתה שהיחידות האלה אחראיות לעודף תמותה של 309 אנשים בשנה, היחידות האלה בלבד, בראש ובראשונה על ידי תחלואה של שבץ מוחי והתקפי לב, סרטן ריאות.

וליד טאהא: איך אתה יודע לייחס את זה ישירות אליהם?

יונתן אייקנבאום: יש לזה מודלים מפותחים על ידי ארגונים כמו ארגון הבריאות העולמי.

יונתן אייקנבאום: יש לזה מתודולוגיה שלמה איך הדברים האלה עובדים.

יונתן אייקנבאום: לוקחים את כמות המזהמים, לוקחים נתונים מהמשרד להגנת הסביבה, לוקחים נתונים מהשירותים המטאורולוגיים כדי להבין את כל תנועות מזג האוויר באותה שנה, ולפי זה יודעים לומר מהי תוספת הזיהום בכל נקודה ונקודה.

יונתן אייקנבאום: אני רוצה לומר משהו לגבי תוספת הזיהום.

יונתן אייקנבאום: חברת החשמל מבקשת לייבא יותר פחם קולומביאני ופחות פחם מרוסיה.

יונתן אייקנבאום: מן הסתם אנחנו יכולים להזדהות לכל הפחות עם הרצון להפסיק לייבא פחם מרוסיה אלא שהפחם הקולומביאני מכיל, לדברי המשרד להגנת הסביבה, פי 3 יותר גופרית.

יונתן אייקנבאום: כאשר שורפים את הגופרית בתחנה פחמית, היא מייצרת תחמוצות גופרית שהוא אחד המזהמים הנשימתיים המשמעותיים ובניגוד למזהמים האחרים של תחנת כוח פחמות תחמוצות גופרית, הפעילות שלהן משמעותית יותר מסביב לתחנה.

יונתן אייקנבאום: כלומר, מה שצריך לעקוב בחודשים שהיחידות האלה יעבדו, זה גם ריכוזים של תחמוצות גופרית בסביבה.

קריאה: יש לנו תחנות ניטור.

וליד טאהא: אתה כמעט ממליץ להם להמשיך עם הפחם.

קריאה: תחנות הניטור דווקא מראות על עלייה של תחמוצות גופרית בשנת 2021 למרות שיש ירידה בצריכת הפחם.

קריאה: כלומר, אנשים נושמים יותר גופרית למרות שיש ירידה בפחם.

יונתן אייקנבאום: אבל יש שם חריגות.

קריאה: לא.

קריאה: אין חריגות אבל יש עלייה.

קריאה: יש לנו 22 תחנות ניטור שמודדות כל הזמן את המרחב.

קריאה: יש תנאים מטאורולוגיים שגורמים למה שחברי כאן

קריאה: אמר שהפליטות יגיעו בדיוק לאותם תושבים שנמצאים בפרדס חנה, כרכור, בנימינה, אור עקיבא, ג'יסר וכולי.

קריאה: רואים שמבחינת תנאים מטאורולוגיים והתחממות גלובלית, יש יותר מזהמים למרות שיש ירידה בצריכת הפחם.

קריאה: גם לזה צריך להתייחס.

קריאה: כלומר, יותר אנשים חולים.

קריאה: יש צריכת פחם פחותה, אבל יותר תחלואה.

וליד טאהא: צריך להתייחס וצריך להיערך.

וליד טאהא: אולי המשרד להגנת הסביבה ער לזה.

קריאה: בנושא איכות סביבה, מי שמנטר אלה אנחנו.

קריאה: לכן חשוב לי לומר שיש חברת נגה שקמה בחצי השנה האחרונה והיא אחראית על משק החשמל.

קריאה: לכן אחד הפרמטרים החשובים שהם צריכים לקחת, זה גם את הנושא המטאורולוגי.

קריאה: לא מספיק רק לשמור על ביטחון אנרגטי וזה חשוב אלא גם להסתכל על איכות חיי התושבים.

קריאה: זה אומר להסתכל בתחזית שלנו מה הולכת להיות המטאורולוגיה.

יונתן אייקנבאום: אני אסיים משפט.

יונתן אייקנבאום: שלא ישרפו פחם קולומביאני ביחידות 1 עד 4 אלא רק פחם דל גופרית.

יונתן אייקנבאום: זה דבר ראשון שאני מבקש מהוועדה, לדרוש לכל הפחות את הדבר הזה, אם הדבר הזה הוא אפשרי.

וליד טאהא: אם מייבאים את הפחם הזה, אפשר לנתב אותו לתחנות אחרות?

יונתן אייקנבאום: כן.

יונתן אייקנבאום: בדיוק.

וליד טאהא: גם שם יש אזרחים.

יונתן אייקנבאום: אם זאת התחנה של אשקלון ואם אלה אפילו יחידות 5 ו-6 של אורות רבין שיפעלו בינתיים בעצימות יותר גבוהה, ועם הפחם, כי להם יש מסננים שיכולים להפחית את זיהום האוויר.

יונתן אייקנבאום: ההחלטה הפשוטה הזאת יכולה להציל חיים וזה מה שצריך לעשות.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: חן הרצוג.

וליד טאהא: כלכלן ראשי, איגוד חברות הגז.

חן הרצוג: צוהריים טובים אדוני היושב ראש.

חן הרצוג: אני חושב שעובדתית אנחנו נמצאים בנקודה שאנחנו מבינים שהסבה של 4 היחידות הראשונות מתעכבת וכרגע בעיניי, מעבר לשאלה מי אשם, זאת לא השאלה.

יעל כהן פארן: זאת לא הסבה.

יעל כהן פארן: סגירה.

חן הרצוג: נכון.

וליד טאהא: הסבה, הכוונה לפתיחת המכז"מים.

חן הרצוג: סגירת ארבעת היחידות מתעכבת ואני חושב שהשאלה המרכזית שצריך לשאול היא, מעבר לשאלה למה זה קרה, מה אפשר לעשות בראייה קדימה כדי לפצות גם את תושבי חדרה וגם את תושבי כלל המדינה בהפחתת הפליטות.

חן הרצוג: כאן צריך לשאול אם ארבעת היחידות האלה, הסגירה שלהן מתעכבת, איך לוקחים את שש היחידות הנוספות ומסבים אותן הרבה יותר מהר, שלא נגיע לסוף 2025.

חן הרצוג: לדעתנו אפשר לעשות את זה הרבה יותר מהר וכך להפחית במעט, או לא כל כך במעט, אפילו משמעותית, את הפגיעה הסביבתית בתושבי חדרה ובתושבי כל המדינה, ואני אסביר.

חן הרצוג: נשאלה כאן קודם שאלה למה החלטה מ-2016 הייתה רק ל-2022.

חן הרצוג: צריך לזכור שכאשר החליטו, כאשר התקבלה החלטה במקור על סגירת הפחם, היינו בעולם שבו סביבתית היה ברור שמאוד כדאי לסגור את הפחם אבל כלכלית הפחם היה מאוד זול והגז והמתחדשות היו יקרים.

חן הרצוג: לכן כול הבינו שצריך סביבתית להקדים אבל אמרו שלא נרוץ מהר יותר מדי כי לא רוצים שמחיר החשמל יעלה.

חן הרצוג: היום המציאות היא הפוכה.

חן הרצוג: במחירי הפחם היום, אחרי המלחמה באוקראינה לפני זה, פחם עולה פי 3 יותר מגז.

חן הרצוג: המשמעות של העיכוב הזה בסגירה של 4 היחידות, היא לא רק הנזק הסביבתי אלא גם התייקרות מחיר החשמל.

חן הרצוג: זה מיליארד וחצי שקלים לחשבון החשמל.

חן הרצוג: החשמל בשנה הבאה יעלה ב-7 אחוזים בגלל העיכוב הזה.

וליד טאהא: הוא כבר עלה.

חן הרצוג: והוא ימשיך לעלות בגלל העיכוב הזה.

חן הרצוג: בעצם המשמעות היא שאנחנו צריכים כמובן להאיץ כמה שיותר את הפרויקט הזה אבל במקביל מה עם 6 היחידות הנוספות, כולל 2 היחידות בחדרה, למה הן צריכות להמשיך לעבוד עד סוף 2025?

חן הרצוג: התוכנית המקורית לגבי שש היחידות הראשונות הייתה להסב אותן בטור.

חן הרצוג: עושים פיילוט, אחר כך בודקים ומסבים עוד אחת ועוד אחת, לאט לאט, כי לא בער כלום כי כל חודש של דחייה חסך כסף.

חן הרצוג: היום המצב הוא הפוך.

חן הרצוג: כל חודש של הקדמת ההסבות חוסך 300 מיליון שקלים.

חן הרצוג: יש כאן מיליארד וחצי פוטנציאל ירידה במחירי החשמל אם נסב הרבה יותר מוקדם.

חן הרצוג: לכן המשמעות היא שלא יכול להיות שניהול הסיכונים הוא אותו הדבר בעולם בו מחירי הפחם זולים ויקרים ובמקום להסב אותם ב-4 שנים, אפשר להסב כל פעם 2 יחידות במקביל.

חן הרצוג: דיברת קודם על רידינג.

חן הרצוג: כאשר דיברו על להסב את היחידות ב-4 שנים, אחת אחרי השנייה אחרי השלישית והרביעית, זה היה בעולם שבו אמרו שיש בעיה של אמינות אנרגטית.

חן הרצוג: אבל בינתיים, מה שקרה זה שחשבנו שרידינג תיסגר אבל היא לא נסגרה.

חן הרצוג: יש לנו עוד 400 מגה-וואט כושר ייצור שלא חשבנו שיהיה לנו לצערנו.

חן הרצוג: אז לפחות ננצל את העודף רזרבה הזה במשק ומשבר הקורונה שהקטין ביקושים ונסב יחידות 2-2-2, נעשה תכנית חירום שתאפשר לגמור את הסבת השימוש בפחם בסוף 2023 במקום בסוף 2025, והתוצאה בסופו של דבר תהיה גם הפחתת פליטות פיצוי של המשק על העיכוב ב-4 היחידות האלה.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: אני רוצה לחזור לחברת החשמל.

וליד טאהא: תציג את עצמך לפרוטוקול ותסביר מה התחזית שלך לביצוע ועמידה לפחות בתנאים החדשים שהציג כאן שמעון מחברת נגה.

צבי שטג: אם מדובר כרגע על המכז"מים, אני קודם כל אתייחס בהמשך למה שאורן אמר.

צבי שטג: אנחנו רוצים אוויר נקי.

צבי שטג: חברת חשמל ואנחנו רוצים אוויר נקי בדיוק כמו כולם וכמה שיותר מהר.

צבי שטג: לגבי היחידות של המכז"ם.

צבי שטג: עם קבלת ההחלטה על החוק ביולי 2018, יצאנו מיידית לרכש של המכז"מים.

צבי שטג: רכשנו את המכז"מים בזמן שיא של 8 חודשים.

צבי שטג: עלות המכז"מים היא 4 מיליארד שקלים.

צבי שטג: חברת חשמל לא חסכה לא בכסף, לא במשאבים ולא באמצעים על מנת ליישם את הפרויקט הזה.

צבי שטג: הכוונה שלנו הייתה לציית לחוק בהתאם לכתוב בו.

צבי שטג: הסיבות לעיכובים לא תלויות בחברת חשמל כפי שאמר אורן.

צבי שטג: יש שתי סיבות מרכזיות כאשר האחת היא עיכובים מאוד באספקת ציוד לטובת הקמה.

צבי שטג: האיחורים היו בסדר גודל של כ-9 חודשים כתוצאה מקורונה, כתוצאה מסגירת מפעלים בעולם, כתוצאה מבעיות של שילוח ושינוע של אוניות, של מטוסים ודברים אחרים.

צבי שטג: סיבה שנייה שלצערי אנחנו נתקלנו בה, ריקול של חברת GE שהיא החברה שמייצרת את הציוד הראשי.

צבי שטג: הם עדכנו אותנו שהם צריכים לקחת את 2 טורבינות הקיטור ואת טורבינת הגז ולעשות להן ריקול.

צבי שטג: קרי, לבוא, לקחת אותן למשך חודשיים-שלושה לטובת כל מיני תיקונים לפני שהציוד הזה והמכונות התחילו לעבוד.

צבי שטג: אלה שני הדברים המרכזיים שגורמים מבחינתנו לעיכוב הזה.

צבי שטג: החלטה 4080 מדברת על כך שעם הכנסת המכז"מ הראשון והפעלתו באופן מסחרי, ניתן להפסיק את 4 היחידות.

צבי שטג: כרגע מה ששמענו משיקי, מחברת ניהול המערכת, לא ניתן לעשות את זה.

צבי שטג: לא ניתן אחרי הכנסת המכז"מ הראשון שכרגע לצערי, בעקבות הדברים שלא תלויים בחברת חשמל, כרגע הפעלה מסחרית נדחתה לאפריל, ואנחנו מבחינתנו באפריל נכניס ונעמוד בלוחות הזמנים, כאשר מבחינתנו ניתן להוציא 4 יחידות ולהשבית אותה או להכניס אותן לשימור.

יעל כהן פארן: את כולן באפריל?

צבי שטג: רגע.

צבי שטג: אני אומר מבחינת חברת חשמל שאנחנו נעשה כפי שאורן אמר את מה שנקבל משיקי, מחברת ניהול המערכת.

צבי שטג: החוק מדבר על הכנסת יחידה ראשונה והכנסה לשימור של 4 יחידות.

צבי שטג: אנחנו לא יכולים ליישם את זה כלשונו בגלל מה ששיקי אמר כרגע, שיקולים שהם שיקולים מערכתיים.

צבי שטג: קרי, רק אחרי הנכנסת יחידה ראשונה והפעלה מסחרית שלה נוכל להוציא 2 יחידות ראשונות ואחרי גמר יחידה שנייה, שהיא גם תוכננה כך מראש, שהיא בעצם תיכנס לעבודה 9 חודשים אחרי הראשונה, רק אז ניישם ונוציא את השתיים האחרות.

וליד טאהא: אם לא יהיה רצון לעשות את זה, אפשר לבוא אלינו בעוד שנתיים ולומר בדיוק את אותם הדברים שאתה אומר עכשיו.

צבי שטג: לא.

צבי שטג: דרך אגב, בהזדמנות הזאת אני מזמין אותך ואת הוועדה לבוא ולבקר בפרויקט המכז"מים, פרויקט הדגל של חברת חשמל.

צבי שטג: יושב לידי ניר והוא היה מספר פעמים יחד איתי ועם מנכ"ל חברת חשמל בפרויקט עצמו.

וליד טאהא: מה התפקיד שלך בחברת חשמל?

צבי שטג: אני מנהל אגף פרויקטי ייצור, אחראי על תכנון והקמה של תחנות כוח.

וליד טאהא: אתה אחראי ישיר על העיכוב בביצוע ההחלטה.

וליד טאהא: בערך כך.

צבי שטג: כמו שאמרתי, אני אחראי כתוצאה מדברים שלא תלויים בנו, כמו שאמר אורן.

צבי שטג: אני רק אומר שאנחנו עושים את המרב ואת המקסימום ולא בוחלים לא בכסף, לא באמצעים ולא במשאבים על מנת לסיים את זה כמה שיותר מהר לטובת אוויר נקי וכל השאר.

צבי שטג: זה המוטו שלנו.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: אני רוצה לומר את הנקודות לסיכום.

וליד טאהא: הוועדה כמובן מביעה מחאה על כך שהמשרדים לא עמדו ביעדים שהציבו לפני שנים וגרמו לכך שיחידות 4-1 המשיכו לעבוד עד היום.

וליד טאהא: אנחנו נבקש לקבל דיווח קבוע לוועדה לגבי הפעלת היחידות הנוספות, כאשר צריכת החשמל תהיה בשיא ואתם מפעילים את היחידות האלה.

וליד טאהא: אנחנו רוצים דיווח על מידת הפליטה והנזק שנגרם כתוצאה מהדבר הזה.

וליד טאהא: אנחנו נרצה לפרסם את הנתונים לציבור - הגענו למצב הזה, מפעילים את 4 היחידות, מה מידת הנזק כתוצאה מהדבר הזה.

וליד טאהא: הציבור צריך לדעת.

וליד טאהא: אנחנו נמשיך את הפיקוח אחרי דברים שהובטחו על ידי חברת חשמל וגורמים נוספים ובקרוב נקיים דיון על רידינג ונראה עד כמה הם עומדים בכל הדרישות והתנאים שהועלו שם.

וליד טאהא: גם שם הדיון היה מעניין כי הדברים שהועלו אלה אותם דברים אותם אנחנו שומעים היום.

יעל כהן פארן: שם יש גם אסבסט.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: היו יעדים וזמנים שחלק מהם כבר עבר זמנם.

וליד טאהא: יסבירו לנו למה לא מימשו.

וליד טאהא: אנחנו נקיים גם ישיבות מעקב אחר הנעשה באורות רבין.

וליד טאהא: בעוד כמה חודשים נראה איפה זה מתקדם ואם התקדם.

וליד טאהא: עלתה כאן סוגיי הפחם הקולומביאני.

וליד טאהא: אני לא מכיר את הסוגייה ואני לא בקי בפרטים המקצועיים.

וליד טאהא: אני ארצה לשמוע חוות דעת של משרד האנרגיה ומשרד הבריאות לגבי הסוגייה הזאת של הפחם הקולומביאני והאם באמת שימוש בו יגרום נזק יותר מאשר נגרם עד היום.

וליד טאהא: אנחנו צריכים להבין את זה.

וליד טאהא: אני לא בקי בזה ולכן נרצה את חוות הדעת של המשרדים לגבי הפחם הקולומביאני.

וליד טאהא: ההפעלה של שאר התחנות מ-2 עד 4, נאמר שהיא נעשית באילוץ ורק כאשר יש צורך.

וליד טאהא: כולם כאן מודים שההפעלה של מ-1 עד 4 ביחד, זה נזק אדיר ולכן צריך לעשות את זה כמה שפחות.

וליד טאהא: משרד הבריאות לא היה בדיון ולא משנה מה הסיבה לכך.

וליד טאהא: יכול להיות שאנחנו אשמים ויכול להיות שהם.

וליד טאהא: בכל מקרה אנחנו פונים אליהם ומבקשים שמשרד הבריאות יעשה מחקר כדי לאמוד את רמת התחלואה בכל המחלות שאפשר לדמיין כתוצאה מהדבר הזה – סרטן, קשיי נשימה, מה הנזק שיכול להיגרם לנשים בהיריון.

וליד טאהא: בעניין הזה אנחנו רוצים לקבל נתונים מבוססים ממשרד הבריאות.

וליד טאהא: אני מקווה שתרמנו את חלקנו בדיון החשוב הזה.

וליד טאהא: נתראה בקרוב כדי לראות איך אנחנו מתקדמים הלאה.

וליד טאהא: אני מודה לכולכם.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.