ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 295, 2022-06-07 09:00

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

אוסאמה סעדי: היום ה-7 ביוני 2022.

אוסאמה סעדי: אני מחליף את היושב ראש הקבוע חברנו גלעד קריב שיצא אתמול מאומת לקורונה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מאחלים לו רפואה שלמה, בריאות וחזרה מהירה לנהל את הוועדה.

אוסאמה סעדי: אנחנו ממשיכים לדון בתקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי להן הקדשנו 4 ישיבות וזו הרביעית.

אוסאמה סעדי: אנחנו לקראת הסוף ואני מקווה שאם הכול ילך כשורה נסכם את הדברים.

אוסאמה סעדי: נשמע את משרד המשפטים, את כל מי שנוכח ויש לו הערות וננסה לסיים.

אוסאמה סעדי: אם כן, נוכל להצביע ולסיים את הנושא היום.

אוסאמה סעדי: עד היום עשינו הרבה שינויים.

אוסאמה סעדי: הכנסנו הרבה תיקונים.

אוסאמה סעדי: נשארו עוד כמה דברים שהיועצת המשפטית לוועדה, נעמה, הגיעה לסיכום עם משרד המשפטים לגבי נוסחים.

אוסאמה סעדי: נעבור עליהם ולאחר מכן נמשיך בפרקים שעוד דנו בהם, נקרא אותם ונשמע הסבר של משרד המשפטים, הערות, דיון וסיכום.

אוסאמה סעדי: נעמה, הרבה מוטל עליך היום.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב חברי בליאק.

נעמה מנחמי: אנחנו נעבור על כמה השלמות לדיון הקודם.

נעמה מנחמי: אני מפנה אתכם לעמוד 7 למסמך ההכנה לדיון הרביעי, תקנה 106ד, קביעת שכר סופי והוצאות.

נעמה מנחמי: היה כאן איזשהו רצון להסדיר את הנוסח וגם מעט את ההסדר של הודעה לנאמן על כך שהממונה מעוניין להפחית את שכרו, שהוא חושב שהשכר גבוה מדי על פי התקנות והוא מודיע לנאמן והנאמן מגיש את הבקשה לבית המשפט .

אוסאמה סעדי: מה השינוי?

נעמה מנחמי: ההודעה לנאמן נוספה מאז הדיון הקודם, לבקשת הממשלה.

נעמה מנחמי: זה בסעיף קטן (ב).

נעמה מנחמי: מה שמופיע בצהוב זה השינוי אחרי אישור הוועדה בישיבה הקודמת.

נעמה מנחמי: "על אף האמור בתקנת משנה (א)\

נעמה מנחמי: סבר הממונה כי יש להפחית את שכרו של נאמן לפי תקנה 13 לתקנות החברות (כללים בדבר כונסי נכסים, מפרקים ושכרם), יודיע על כך לנאמן והנאמן יגיש את בקשתו לבית המשפט שיחליט על שכרו".

נעמה מנחמי: רק לוודא.

נעמה מנחמי: תוכלו לומר מילה על תקנה 13?

נעמה מנחמי: מה הנסיבות של הפחתת השכר לפי תקנה 13?

חיים זקס: לפי תקנה 13 לתקנות השכר לבית המשפט יש סמכות.

חיים זקס: יש שלושה מסלולי שכר.

חיים זקס: בית המשפט פוסק ברגיל לפי אותם שלושה מסלולים – מסלול ניהול, מימוש וחלוקה.

חיים זקס: לבית המשפט, בתקנה 13, יש סמכות כללית להפחית או להגדיל את השכר בשונה מהמסלולים האלה, בהתחשב בכל מיני פרמטרים שקבועים שם בתקנות כמו משך הזמן, הפעולות שביצע הנאמן, היקף עבודה, כל מיני שיקולים מהסוג הזה.

אוסאמה סעדי: בפסקה (ב) הייתי מציע לומר: "יודיע על כך לנאמן והנאמן יגיש את בקשתו לבית המשפט שיחליט על שכרו לאחר שישמעו".

אוסאמה סעדי: בית משפט יחליט בלי לשמוע את הנאמן?

נעמה מנחמי: יש לנו הסדר שלם לעניין המשיבים וההתנגדות.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על הסעיף הזה.

חיים זקס: תקנה 13 עצמה מסדירה את הפרוצדורה.

נעם הרצוג: בתקנה הבאה יש התייחסות למצב שבו הבקשה הולכת לבית המשפט ושם יש פרוצדורה.

אוסאמה סעדי: 106ה?

נעמה מנחמי: תקנה 106 מדברת על בקשת נאמן לקביעת שכרו על ידי בית המשפט כאשר סעיף (ג) מסדיר את המשיבים לבקשה.

נעמה מנחמי: לבקשת הוועדה, גם היחיד נחשב - - -

אוסאמה סעדי: איפה הנאמן משיב ומגיב לבקשה?

נעם הרצוג: הוא המגיש את הבקשה ולכן בית המשפט ישמע אותו.

אוסאמה סעדי: עם המשיבים?

נעם הרצוג: הוא היוזם את הבקשה ויש משיבים.

נעם הרצוג: הוא יוזם את ההליך.

נעמה מנחמי: הוא המבקש ויש משיבים.

נעמה מנחמי: המשיבים מנויים בתקנת משנה (ג).

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על מקרה שהממונה סבור שצריך להפחית את שכר הטרחה של הנאמן.

נעמה מנחמי: נכון.

אוסאמה סעדי: בסוף בית המשפט מכריע וזה טוב.

נעם הרצוג: התקנה שנעמה הקריאה את התיקון קודם היא תקנה שדנו בה בדיונים הקודמים – 106ד(ב) - והיא מדברת על מצב שבו בנסיבות האלה הממונה מעביר את ההליך לבית המשפט כיוון שצריך כאן שיקול דעת שיפוטי.

נעם הרצוג: מה מטריד את אדוני?

אוסאמה סעדי: זה בסדר אבל אני אומר שיחליט על שכרו לאחר שיקבל את תשובת הנאמן.

חיים זקס: הנאמן מגיש את הבקשה.

אוסאמה סעדי: הנאמן מגיש את הבקשה שלו לשכר טרחה.

חיים זקס: נכון.

חיים זקס: הוא קודם מגיש את הבקשה לממונה.

אוסאמה סעדי: הממונה סבור שלא מגיע לנאמן הסכום שהוא דרש והוא מבקש להפחית אותו.

אוסאמה סעדי: אז הוא מעביר את זה לבית משפט.

נעמה מנחמי: נכון אבל בעצם הממונה הוא גם משיב.

נעמה מנחמי: אם זה מה שמטריד את אדוני, הממונה גם משיב לבקשה של הנאמן.

נעמה מנחמי: כפי שמתואר בסעיף 106ה, משיבים לבקשת שכר טרחה.

חיים זקס: בסיטואציה הזאת, בעצם הממונה מודיע לנאמן שהוא לא רוצה להידרש לבקשה הזאת כי הוא סבור שלא צריך לאשר את הבקשה כפי שהיא.

חיים זקס: אז הוא מגיש בקשה כפי שהיא.

חיים זקס: הנאמן מגיש את הבקשה המקורית שלו לבית המשפט, הממונה ישיב לבקשה, בעצם הממונה יגיש תשובה כאשר בתשובה הוא אומר שהוא סבור שיש להפחית את השכר ובית המשפט יריע.

אוסאמה סעדי: הבנתי.

נעם הרצוג: גם חלות תקנות סדר הדין האזרחי.

אוסאמה סעדי: אני אומר שכאן הנאמן אומר שמגיע לו איקס כסף.

אוסאמה סעדי: הממונה בודק את התיק, היקף, השקעה וכולי, ואומר שבמקרה הזה הוא לא מאשר אלא הוא מפחית.

אוסאמה סעדי: אז הוא מגיש לבית משפט ואומר שלא מגיע לו איקס כסף אלא מגיע לו ואי ובית המשפט צריך להכריע.

אוסאמה סעדי: היכן הנאמן כאן משיב להערות הממונה?

לירון נעים: אנחנו מבינים את השאלה.

לירון נעים: מי שמגיש את הבקשה לבית המשפט במצב כזה יהיה הנאמן ולא הממונה.

אוסאמה סעדי: הנאמן יגיש בקשה להפחתה?

לירון נעים: הנאמן יגיש בקשה לקביעת שכר.

לירון נעים: זאת אומרת הממונה אמר לו שהוא לא קובע לו את השכר שהוא ביקש כי הוא רוצה להפחית ושולח אותו לבית המשפט.

אוסאמה סעדי: השלב הראשוני הוא שהנאמן מגיש בקשה לממונה והממונה רוצה להפחית.

לירון נעים: הוא אומר לממונה שהוא לא נדרש לזה.

אוסאמה סעדי: ואז הממונה מגיש לבית המשפט.

לירון נעים: לא.

לירון נעים: הממונה שולח את הנאמן לבית המשפט.

לירון נעים: הוא אומר לו, אדוני הנאמן לבית המשפט.

ולדימיר בליאק: הוא שולח את הנאמן לבית המשפט להפחית את שכרו?

לירון נעים: לא.

לירון נעים: להגיש בקשה.

חיים זקס: להידרש לבקשה שבמסגרת הבקשה הממונה אומר שהוא לא נדרש לבקשה הזאת כי הוא לא מוסמך לדון בה כי הוא לא מאשר אותה בהתאם לתקנות.

חיים זקס: לכן מי שיידרש לבקשה זה בית המשפט.

אוסאמה סעדי: ואז הוא מגיש את הבקשה ואומר שהוא רוצה סכום מסוים והממונה אומר סכום אחר.

חיים זקס: הוא מגיש את הבקשה המקורית שלו בהתאם לתקנות.

נעם הרצוג: חלות באופן שיורי תקנות סדר הדין האזרחי לגבי ניהול ההליך בבית המשפט.

נעם הרצוג: תקנה 2 לתקנות העיקריות שאנחנו מתקנים כאן אומרת שיש תחולה שיורית בהליכי חדלות פירעון.

אוסאמה סעדי: ברור.

נעמה מנחמי: 106ה, אני מציינת את זה כי זה עלה, אבל זה כבר אושר בדיון הקודם, בקשת נאמן לקביעת שכרו על ידי בית המשפט.

נעמה מנחמי: 106ו, תיקון הכותרת – התנגדות לבקשות טרחה במקום המשיבים לבקשה.

אוסאמה סעדי: מי יכול להתנגד?

נעמה מנחמי: מובהר כאן.

אוסאמה סעדי: אותו חייב יכול לבוא ולומר שזה מוגזם?

נעמה מנחמי: נושה או יחיד רשאים להגיש התנגדות.

אוסאמה סעדי: ולדימיר, בהיותך רואה חשבון יצא לך להיות בעל תפקיד, ממונה, עסקת בזה.

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: לא לקחו אותי.

נעמה מנחמי: התקנה הבאה שיש לנו חוב ביחס אליה היא תקנה 134ט, עמוד 13.

נעמה מנחמי: הייתה בקשה של היושב ראש להדק ולהבהיר.

נעם הרצוג: סליחה שאני קוטע לגבי תקנה 109ג, היו הסכמות בעקבות הדיון הקודם ואני רק מוודא איתך האם יש צורך להקריא אותן.

נעמה מנחמי: לא.

נעמה מנחמי: אין צורך להקריא את הנוסח עצמו, אם לא היו מחלוקות.

נעם הרצוג: לא היו מחלוקות.

נעמה מנחמי: אנחנו בתקנה 134ט, מימוש בידי הנאמן.

נעמה מנחמי: 134.

נעמה מנחמי: מימוש בידי נאמן

נעמה מנחמי: ההודעה תכלול פירוט התמורה ממימוש הנכס המשועבד לפי סעיף, 250 לחוק וכן ההפרש שנותר לאחר מימוש הנכס או סכום החוב שנותר אחרי פירעון החוב המובטח ממימוש הנכס המשועבד, לפי העניין.

בקי קשת: סליחה על השאלה.

בקי קשת: 106ו, דנו על כך שגם היחיד יהיה משיב בבקשות לשכר טרחה.

נעם הרצוג: זה כתוחב.

נעמה מנחמי: זה כתוב.

בקי קשת: שהוא רשאי להגיש, אבל שהוא יהיה המשיב?

נעמה מנחמי: כן.

חיים זקס: זה מוסדר ב-106ה(ג).

נעם הרצוג: כן.

נעם הרצוג: זה נכתב שם.

אוסאמה סעדי: 134ט ברור.

נעמה מנחמי: תקנה 136יד בעמוד 15.

נעמה מנחמי: יש כאן תוספת שעוסק בבחינת קביעת חוב לצורך הצבעה ביחס להודעה על דחיית מועד האסיפה על ידי הנאמן כאשר הוא פונה לבית המשפט לבקש מבית המשפט שיחליט בתביעת חוב בשל חוב מותנה או בלתי קצוב שהנאמן מתקשה להחליט בו.

נעמה מנחמי: הוועד הביקשה התייחסות לגבי דחיית אסיפת הנושים, האם זה יהיה בידיו של בית המשפט, בידיו של הממונה, הנאמן, ואני רואה שההצעה של הממשלה היא שהנאמן יחליט האם הוא מעוניין.

אוסאמה סעדי: רשאי

נעם הרצוג: רשאי, זה בית המשפט.

נעם הרצוג: לבקשת יושב ראש הוועדה חידדנו את זה.

נעמה מנחמי: אולי נכתוב רשאי בית המשפט, כדי שזה יהיה מספיק ברור.

נעם הרצוג: בסדר כתבנו רשאי כדי לא לחייב את בית המשפט.

נעמה מנחמי: אני מחפשת נוסח.

נעמה מנחמי: לא יורה במשמעות של חייב אלא כדי לסדר את הנוסח.

נעמה מנחמי: זה משהו שנעשה אחר כך.

נעמה מנחמי: בכל מקרה, בית המשפט רשאי.

נעם הרצוג: כן, זו הכוונה.

נעמה מנחמי: בכל מקרה בית המשפט היה רשאי לעשות.

נעמה מנחמי: כלומר, אנחנו לא באמת משנים כאן מהדיון.

נעמה מנחמי: תקנה 136, פניית נושה לבית המשפט בעניין החלטת הנאמן, תקנת משנה (ב).

נעמה מנחמי: הייתה כאן בקשה של הוועדה שאני לא בטוחה אם ירדתי עד סופה, שפנייה לבית המשפט לפי תקנה זו לא תדחה את מועד אסיפת הנושים אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

נעמה מנחמי: זה סעיף שבו הנושה פונה לבית המשפט בבקשה לבטל או לשנות את החלטת הנאמן בקשר לזכותו להצביע באסיפת הנושים.

נעמה מנחמי: היושב ראש ביקש איזושהי התייחסות לגבי דחייה במצב כזה ואני רואה שכרגע ההסדר הוא שבית המשפט הוא זה שמכריע.

נעמה מנחמי: מה קורה אם אין די זמן לבית המשפט להכריע במצב כזה?

נעמה מנחמי: כלומר, ממילא הרבה פעמים סד הזמנים הוא מאוד מאוד דוחק ומה במצב כזה יקרה?

נעמה מנחמי: תתקיים אסיפת הנושים כפי שהיא?

חיים זקס: אני מפנה גם לתקנה 59ז שהיא תקנה מקבילה לתקנה הזאת שמנוסחת באותה צורה.

חיים זקס: כשאנחנו נמצאים במצב בו הנאמן כבר הכריע בקביעת החוב ונושה מעוניין לערער על ההחלטה בקביעת החוב – הערעור כשלעצמו לא מצדיק את דחיית האסיפה ובית המשפט שמקבל את הערעור רשאי להורות אחרת.

חיים זקס: זה המנגנון שקבענו גם כאן וגם בתקנה 59ז.

נעמה מנחמי: אנחנו ממשיכים לחלק ו'1.

אוסאמה סעדי: מה עם פרק א1'?

נעמה מנחמי: הוועדה אישרה.

נעמה מנחמי: מה שמסומן בירוק, אלה השינויים שאושרו.

נעמה מנחמי: הוועדה סיימה את סעיף 159ב3.

נעמה מנחמי: עד כאן היו שאריות מהדיון הקודם.

נעמה מנחמי: עכשיו אנחנו בעמוד 18 במסמך הוועדה בחלק ו1'.

נעמה מנחמי: יש כאן רובד מסוים של תקנות שכבר אושרו על ידי השר, תוקנו ב-31 דצמבר 2020 אבל טרם נכנסו לתוקף והן כתובות כך שבמובן מסוים הן משולבות יחד עם תקנות שדורשות את אישור הוועדה.

נעמה מנחמי: כדי שנבין כאן, סימן בעת המצאה ופרסום שלא מופיע בעקוב אחר השינויים אלא בנוסח סופי, אלה התקנות שאושרו, בעוד שהתקנות שמופיעות בעקוב אחר שינויים - - -

אוסאמה סעדי: אלה תקנות שלא זקוקות לאישור הוועדה.

נעמה מנחמי: הן לא זקוקות לאישור הוועדה אבל הן ממש משולבות חצי שתי וערב עם תקנות שכן דורשות - - -

אוסאמה סעדי: זה מצב מוזר שתקנות משנת 2020 עדיין לא נכנסו לתוקף בגלל שמחכים לאישור התקנות.

נעם הרצוג: אכן זה מצב מוזר.

נעמה מנחמי: כן, מצב מוזר שתקנות שהן כל כך חשובות ודורשות את אישור הוועדה עוברות קודם ואז יש הרבה מאוד תיקונים של התקנות רק כדי להימנע מאישור הוועדה.

אוסאמה סעדי: תקנה 159ב2, בקשה להסדר חוב.

נעמה מנחמי: אפשר אולי לקבל איזשהו הסבר כללי על הפרק הזה שיאמר היכן אנחנו נמצאים ואז נצלול לתקנות המאוד ספציפיות.

חיים זקס: יש לנו את הגשת הבקשה להסדר חוב לגבי תאגיד.

נעמה מנחמי: אנחנו בהסדר חוב.

חיים זקס: הפרק של הסדר חוב בחוק חדלות פירעון משלב שני הליכים.

חיים זקס: בתקנות אנחנו פיצלנו לצורך הנוחות.

חיים זקס: יש פרק אחד שעוסק בהסדר חוב של תאגיד ויש פרק אחד שעוסק בהסדר חוב של יחיד.

חיים זקס: בהסדר חוב של יחיד ותאגיד, הפרוצדורה היא פחות או יותר אותה פרוצדורה.

חיים זקס: מי שמגיש את הבקשה שבתאגיד זה תאגיד או נושה, ביחיד זה רק היחיד.

חיים זקס: הם מגישים את הבקשה לבית המשפט ובית המשפט צריך להידרש לבקשה ולהחליט האם הוא מזמן אסיפה לצורך אישור ההסדר.

חיים זקס: לכן השלב הראשון היא הבקשה עצמה.

חיים זקס: קראנו בדיון הקודם מה המידע הנדרש בבקשה שמגיש תאגיד ונושה בהסדר חוב של תאגיד – נגיע גם לתוכן הבקשה בהסדר חוב של יחיד בהמשך – ואז יש את הפרוצדורה של פרסום ואפשרות לנושים להגיש התנגדות לבקשה.

חיים זקס: כלומר, הם יכולים להגיד שהבקשה האת, מכל מיני סיבות לא ראוי להביא אותה לאישור הנושים.

חיים זקס: בית המשפט מחליט בסופו של דבר האם הוא מביא את ההסדר לאישור הנושים ולצורך אישור ההסדר צריך להגיש תביעות חוב לכנס אסיפה ולאשר את ההסדר.

אוסאמה סעדי: מי בודק את תביעות החוק?

חיים זקס: החוק קובע שתי אופציות.

חיים זקס: הוא קובע אפשרות אחת שבית המשפט יכריע בתביעות החוב או שמנהל הסדר יכריע בתביעות החוב.

חיים זקס: הפרקטיקה היא שממנים מנהל הסדר ומנהל ההסדר הוא שמכריע בתביעות החוב.

אוסאמה סעדי: מה היחס בין נאמן למנהל הסדר?

חיים זקס: למנהל הסדר יש סמכויות מוגבלות יותר.

חיים זקס: הסמכויות שלו קבועות בחוק.

חיים זקס: הסעיף קובע שסמכות של מנהל הסדר להכריע בתביעות החוב, בגדול זו הסמכות שלו ואנחנו גם מוסיפים שהוא אחראי לכינוס האסיפה והוא גם יושב ראש האסיפה של ההסדר.

חיים זקס: אלה הסמכויות של מנהל ההסדר.

חיים זקס: הן מצומצמות באופן משמעותי מהסמכויות של נאמן.

אוסאמה סעדי: האם הנאמן בדרך כלל מתמנה לזה?

נעמה מנחמי: האם זה מקרב הנאמנים?

אוסאמה סעדי: או שאנחנו מעמיסים עוד.

הילה גולברי בראון: זה מרשימת הנאמנים.

הילה גולברי בראון: מי שבסופו של יום ממנה זה בית משפט ואנחנו ממליצים לבית המשפט על מספר גורמים ובית המשפט בוחר מתוך הרשימה של הנאמנים.

תומר רבינוביץ: אני שמח לשמוע שמנהל הסדר הוא עם סמכויות מצומצמות.

תומר רבינוביץ: זה לא באמת מה שקורה בפועל.

תומר רבינוביץ: בפועל מנהל הסדר מתפקד כמו נאמן לכל דבר ועניין.

תומר רבינוביץ: הוא מנהל חקירות, הוא מגיש דוחות.

תומר רבינוביץ: אני חושב שהמצב הראוי הוא בהחלט מה שאתה מתאר.

תומר רבינוביץ: מנהל הסדר צריך לסייע בפסיליטציה של קיום ההסדר ולא להיות מעורב כי הנושים והחייב יודעים לנהל משא ומתן בעצמם, מה שמשליך כמובן גם על השכר של אותו מנהל הסדר שצריך להיות נמוך משכר של נאמן כי הוא אמור לעשות פחות עבודה.

תומר רבינוביץ: אני חושב שככל שנמעט להתערב בהסדרי חוב, כך ייטב לכולם.

הילה גולברי בראון: מהבדיקות שאנחנו ערכנו וגם דיברנו הרבה מנהלי הסדר, אנחנו שמים לב שהם באמת שמים חומות בהקשר של התפקידים שלהם ובהחלט הם לא מבצעים חקירות בהליכים של הסדר.

תומר רבינוביץ: לא היה לי הליך הסדר אחד שלא בוצעה בו חקירה ושלא נדרש צו תשלומים ועוד דברים.

אוסאמה סעדי: זה לא צריך להיות תלוי באותו מנהל הסדר, מה הוא יעשה, יעשה חקירות, לא יעשה חקירות, מה גדר סמכויות מנהל ההסדר?

תומר רבינוביץ: אני מברך.

תומר רבינוביץ: אם זה יאומץ בתקנות, בסדר גמור.

אוסאמה סעדי: השאלה איפה זה מופיע בתקנות.

חיים זקס: אם יורשה להעיר.

חיים זקס: אנחנו כרגע בשלב של הסדר חוב של תאגיד.

חיים זקס: אם יש הערות בקשר להסדר חוב של יחיד, אולי כדאי להמתין מעט ולסיים את הסדר החוב של תאגיד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על הקונספציה הכוללת ואחר כך נדון ביחיד.

אוסאמה סעדי: אם זו המטרה וזה הכיוון, ואין שום מחלוקות - צריך לדאוג לעגן את זה בתקנות.

לירון נעים: אדוני, בעניין הזה נגיש שהשאלה של סמכויות מנהל הסדר היא שאלה שעוגנה בחקיקה הראשית.

לירון נעים: המחוקק נתן עליה את הדעת.

לירון נעים: יש סעיפים בחוק שקובעים מה הם סמכויות מנהל ההסדר, סעיפים ייחודים לתיקון 4 שעשינו בקורונה.

לירון נעים: אפשר כמובן להרחיב בזה גם כאן כי בסוף החוק והתקנות, אני מסכימה שקשה לנתק את הקשר ביניהם.

לירון נעים: כדאי להבהיר, כדי להבין את מסגרת הדיון, שאנחנו כרגע בתקנות לא נוגעים בשאלות האלה.

תומר רבינוביץ: אדוני, החוק קובע שבית המשפט רשאי למנות מנהל הסדר ובכוונה החוק הפריד בין הליך חדלות פירעון בו בית המשפט ממנה נאמן לבין הליך הסדר שבו בית המשפט רשאי למנות ולא חייב למנות מנהל הסדר, וגם להגדיר את סמכויותיו.

תומר רבינוביץ: אני חושב שהתקנות הן האופן שבו מיישמים את החוק.

תומר רבינוביץ: נראה לי שזה המקום לדון.

לירון נעים: אני אשאל שאלה יותר קונקרטית האם בתקנות האלה יש סעיף שמסמיך מנהל הסדר לערוך חקירות?

לירון נעים: לא.

תומר רבינוביץ: אם אנחנו רוצים לעצב את מה שיקרה במציאות, אני חושב שכדאי לעגן את זה בתקנות.

נעם הרצוג: לעגן את מה בתקנות?

נעם הרצוג: במה עוסק הדיון כרגע?

תומר רבינוביץ: את סמכויותיו של מנהל ההסדר.

נעם הרצוג: זה כתוב בחוק הראשי.

אוסאמה סעדי: אם המטרה כפי שאמרתם, וגם תומר מסכים שזה גדר סמכויותיו של המנהל וזה גם בפועל, אני אומר שצריך לעגן את זה ושזה יהיה ברור בתקנות.

אוסאמה סעדי: אני יודע שבחוק הראשי לא נכנסים אלא קובעים את המסגרת הכללית.

לירון נעים: כל הוראות ההסדר קבועות בחקיקה הראשית.

לירון נעים: בסעיף 326 לחוק.

אוסאמה סעדי: תומר, אם יש משהו לגבי התקנות, תעיר ונדון בסעיף הספציפי.

אוסאמה סעדי: נתחיל בהקראה.

נעמה מנחמי: אני מדלגת על סימן ב' שעניינו המצאה ופרסום של בקשה להסדר חוב של תאגיד.

נעמה מנחמי: פרק ב' עוסק בהגשת תגובה והתנגדות לבקשה להסדר חוב לגבי תאגיד.

אוסאמה סעדי: אלה תקנות שאנחנו לא מאשרים.

נעמה מנחמי: אלה תקנות שאנחנו לא מאשרים.

נעמה מנחמי: תקנה 14 המוצעת, הוספת פרק ב'1 המוצע, עמוד 20.

נעם הרצוג: במסמך ההכנה חסרה הכותרת של תקנה 14.

נעם הרצוג: סליחה.

נעם הרצוג: הכותרת המעודכנת היא: 159ט1 ו-159ט2 לפרק ג' בחלק ו'1.

נעם הרצוג: אנחנו בתקנה 14 שנמצאת בעמוד 20 במסמך ההכנה.

חיים זקס: "}

חיים זקס: פרק ב'1: הגשת תביעות חוק לשם קביעת כוח ההצבעה וההליך לקביעת כוח ההצבעה 159ט1 הגשת תביעת חוב

חיים זקס: מינה בית המשפט מנהל הסדר, יוגשו תביעות החוב למנהל ההסדר באמצעות הממונה ויחולו הוראות סימנים א ו-ב' לפרק א' לחלק ד' בשינויים המחויבים.

חיים זקס: על קביעת כוח ההצבעה תחול תקנה 59ו בשינוים המחויבים.

חיים זקס: לצורך בדיקת התביעות רשאי מנהל ההסדר לקבל מהחייב או מכל נושא משרה או בעל תפקיד אצל החייב שהוא תאגיד כל מסמך הדרוש לו לצורך בדיקתו".

חיים זקס: התקנה הזו עוסקת בהגשת תביעות חוב.

חיים זקס: אנחנו מתעסקים בסיטואציה בה מנהל הסדר לצורך הכרעה בתביעות החוב ובסיטואציה הזאת תביעות החוב מוגשות למנהל ההסדר באמצעות הממונה.

אוסאמה סעדי: יש סעיף שאולי מתייחס מתי ממנים?

חיים זקס: שיקול דעת של בית המשפט.

ולדימיר בליאק: אם החייב מסרב לספק את המסמכים או חלק מהמסמכים?

תומר רבינוביץ: אדוני, אנחנו בסוף משאירים לשטח לנהל את המציאות.

אוסאמה סעדי: למה שטח?

אוסאמה סעדי: זה בית משפט.

תומר רבינוביץ: בית המשפט מקבל המלצה מהממונה וחותם עליה.

תומר רבינוביץ: זאת הפרקטיקה.

תומר רבינוביץ: הוא לא נכנס לשאלות, הוא לא דן וגם אם אני כחייב או כמייצג של התאגיד אתנגד, סביר להניח, שב-99 אחוזים מהמקרים בית המשפט ידחה את עמדתי ויקבל את עמדת הממונה.

תומר רבינוביץ: לכן, אם המטרה היא להשאיר לממונה שיקול דעת מלא, אדרבה, בואו נגיד את זה כאן.

אוסאמה סעדי: אתה לא רוצה שבית המשפט ימנה?

תומר רבינוביץ: אני רוצה שנקבע מה הם המקרים בהם ימנה ואיזה סמכויות.

אוסאמה סעדי: איך אפשר בתקנות להתחיל לפרט באיזה מקרים כן ובאיזה מקרים לא?

אוסאמה סעדי: לשם כך צריך עוד 20 אלף תקנות.

חיים זקס: אנחנו סומכים על שיקול דעת בית המשפט.

חיים זקס: לשאלת אדוני, אם לא מגישים את כל המידע הנדרש, בית המשפט לא יאשר את הבקשה.

אוסאמה סעדי: איפה כתוב שבית המשפט יקבל המלצה של הממונה?

הילה גולברי בראון: זה לא כתוב בחוק אבל באופן כללי איך שזה עובד, כאשר החייב או תאגיד מגישים בקשה להסדר טוב, מפנים את הבקשה לתגובת הממונה והממונה נותן את התגובה שלו.

הילה גולברי בראון: זה מופיע ב-326(ב).

הילה גולברי בראון: זה מפנה לסעיפים 33 ו-37.

נעם הרצוג: בחוק הראשי יש החלה של ההוראות לעניין מינוי נאמן בשינויים המחויבים על מינוי מנהל הסדר.

תומר רבינוביץ: כמו שאדוני רואה, אין בסעיף 326 סמכויות חקירה ובכל זאת תמיד מתקיימות חקירות.

אוסאמה סעדי: אני לא הולך לכתוב שמנהל הסדר לא יעשה חקירות.

אוסאמה סעדי: כתוב מה ההסדר שלו, מה הסמכויות שלו וכתוב במפורש שבית המשפט רשאי – קודם כל, רשאי ולא חייב – למנות מנהל הסדר לביצוע הפעולות כפורט להלן, כולן או חלקן.

אוסאמה סעדי: אם מנהל לוקח לידיו סמכויות.

תומר רבינוביץ: אין פיקוח אמיתי על נאמנים.

אוסאמה סעדי: זה משהו אחר.

תומר רבינוביץ: אני אגיד לאדוני, אני לא מחפש להיות כאן סתם נודניק.

תומר רבינוביץ: יש מעט מאוד הסדרים היום.

תומר רבינוביץ: לעומת 22 אלף הליכים שנפתחו ב-2020 נפתחו 400 הליכי הסדר.

תומר רבינוביץ: למרות שההסדר הוא לכאורה הפתרון הכי נכון והכי טוב לכולם, הדבר הזה לא קורה בפועל.

תומר רבינוביץ: זה קורה בגלל הרבה מאוד מכשלות שהפרקטיקה מערימה על מי שמבקש להציע הסדר.

תומר רבינוביץ: אני חושב שצריך להיות אינטרס של כל מי שיושב כאן לעודד הסדרים.

תומר רבינוביץ: הם מפחיתים עלויות למערכת, מקדימים את התשלום לנושים, הם מאפשרים לאנשים לסיים את החובות שלהם כאן ועכשיו ולא בעוד 4 שנים אחרי תלאות שהם עוברים בדרך.

תומר רבינוביץ: אם הפרקטיקה בפועל, אם מה שקורה בפועל זה שפרקליטים בממונה מקנים סמכויות לנאמן או שנאמנים לוקחים סמכויות על עצמם, צריך לראות איך בתקנות מגבילים את זה כדי לאזן את מה שקורה במציאות.

בן ציון פייגלסון: בוקר טוב למנהל הוועדה, ליושב ראש ואיחולי רפואה שלמה לחבר הכנסת קריב.

אוסאמה סעדי: תציג את עצמך.

בן ציון פייגלסון: סגן האפוטרופוס הכללי והממונה על הליכי חדלות פירעון.

בן ציון פייגלסון: אני רוצה להתייחס לאמירות שנאמרו כאן.

בן ציון פייגלסון: אני לא מזלזל בשיקול הדעת של בית המשפט.

בן ציון פייגלסון: בתי המשפט שלנו הם רציניים, הם שוקלים את הדברים בצורה כללית וממלכתית.

בן ציון פייגלסון: לכן אני חושב שלהגיד את הדברים שנאמרו כאן, אני מסתייג מהם.

בן ציון פייגלסון: בחוק רשום שבית המשפט רשאי למנות מנהל הסדר לפעולות נוספות הדרושות ליישום הסדרי החוב.

בן ציון פייגלסון: בוודאי שבתאגידים, שאלה המקרים המובהקים אדוני, יש הסדרים רבים.

בן ציון פייגלסון: למשל מפעל פלפלים שמייצר פלפלים, אורז פלפלים או כל מפעל אחר, צריך להשאיר את שיקול הדעת לבית המשפט לטפל בעניינים האלה כמו שצריך, להטיל איזה סמכויות שהוא רוצה על מנהל ההסדר ולא לגדר את הדברים כאן בצורה מאוד מאוד אנכית.

בן ציון פייגלסון: לכן עשה טוב המחוקק שקבע את הדברים בצורה ברורה, השאיר לבית המשפט את שיקול הדעת ואנחנו סומכים על בתי המשפט שינהלו את הדברים כמו שצריך.

בן ציון פייגלסון: לכן לא הייתי נכנס, לא במסגרת הזאת ולא בכלל, לאירועים האלה של הסמכויות.

בן ציון פייגלסון: ניתן את הפלטפורמה לבית המשפט להחליט.

אוסאמה סעדי: אני מסכים איתך אבל גם הנתון הזה באמת מעורר הרבה מחשבות.

אוסאמה סעדי: הרי כולנו רוצים לעודד את המטרה של הגעה להסדרי חוב אבל אם אלה כמה מאות לעומת יותר מ-20 אלף, צריך לבדוק היכן הבעיה ואיך אפשר להתגבר עליה.

הילה גולברי בראון: אדוני, אני אומר איפה שמים את האצבע בעניין הזה.

הילה גולברי בראון: כולנו משוועים שבעצם ההליכים יסתיימו בהסדר.

הילה גולברי בראון: השטח צריך את זה, האינטרס הציבורי צריך את זה.

הילה גולברי בראון: בפועל הרבה פעמים כאשר חייבים וגם תאגידים מגיעים להליכים של חדלות פירעון, הם מגיעים כבר בשלב שאין להם כלום.

הילה גולברי בראון: אין להם סכומי כסף כדי להציע הצעות הסדר.

הילה גולברי בראון: הם כבר מגיעים בישורת האחרונה כאשר כל החובות רובצים עליהם והם לא מצליחים לראות צעד אחד קדימה לפני הנפילה הכלכלית.

הילה גולברי בראון: לכן הם כבר מגיעים כשאין להם גם הצעות הסדר להציע.

תומר רבינוביץ: זאת הנחה או זה הסבר שנבדק?

הילה גולברי בראון: יש מחקרים מאוד גדולים על העניין הזה.

אביטל בגין: זה נכון בצורה מוגבלת.

אביטל בגין: עדיין יש קבוצה פוטנציאלית שהייתה יכולה להיות, שמגיעה ברגע הזה שבו כלו כל הקיצים, מצליחה לגייס איזשהו כסף לצורך המטרה הזאת.

אביטל בגין: הם לא מצליחים לגייס לצורך תשלום חובות באופן כללי אבל כאשר עומדת הצעה קונקרטית הם עושים איזשהו גיוס נוסף.

אביטל בגין: נכון שיש בעיה של כסף אבל זאת לא כל הקבוצה.

תומר רבינוביץ: רק ל-2 אחוזים מהמקרים יש אפשרות להציע הסדר?

תומר רבינוביץ: אני אומר לך שמגיעים אלי אנשים ואין אפשרות להציע הסדר וזאת מסיבה פשוטה לפיה ההסדר עולה במקרה הטוב כפול ממה שאני אצטרך לשלם בחדלות פירעון כי עלויות ההליך הן מאוד מאוד גבוהות והרבה פעמים אין את הכסף הנוסף הזה.

תומר רבינוביץ: יש בעיה.

תומר רבינוביץ: הבעיה קיימת.

תומר רבינוביץ: אם אומרים שבסוף יש שיקול דעת לבית המשפט, בואו נראה בכמה מתוך אותם 400 מקרים מונה מנהל הסדר ובכמה לא.

הילה גולברי בראון: אם התשובה שלך היא כזאת, למה במסגרת הליכים שיש בהם צו לפתיחת הליכים אנחנו לא רואים הרבה הסדרים?

הילה גולברי בראון: הרי חלק י' ביחידים הוא לא חלק שמתחיל רק בפתיחת ההליך אלא זה הסדר שאפשר להגיש אותו לכל אורך ההליך ואנחנו רואים את זה מבחינה סטטיסטית.

הילה גולברי בראון: תאמין לי שאני בודקת את זה כל הזמן.

הילה גולברי בראון: אין הרבה בקשות הסדר במהלך ההליך ולכן איך זה מתיישב עם הטענה שלך לגבי שכר הטרחה?

תומר רבינוביץ: אם יש נתונים שאת בודקת, אני אשמח אם אפשר יהיה לגלות אותם כי אנחנו פנינו אין ספור פעמים לממונה בבקשה לקבל נתונים ולא קיבלנו מעולם.

הילה גולברי בראון: מעולם לא קיבלתי פנייה ממך.

בן ציון פייגלסון: תפנה – תקבל.

תומר רבינוביץ: פניתי לממונה על חופש המידע, קיבלתי תשובה שאין את הנתונים.

נעם הרצוג: אם אפשר, אדוני, להמשיך להתמקד בתקנות.

אוסאמה סעדי: תומר, אם ביקשת נתונים, אתה יכול לבקש דרך הוועדה.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שמישהו רוצה להסתיר את הנתונים האלה.

אוסאמה סעדי: המטרה של כולנו, גם שלכם וגם שלנו כחברי כנסת וגם של משרד המשפטים היא לקדם את זה.

אוסאמה סעדי: ראינו שאם הייתה בעיה בשכר טרחה, עשינו תיקון מספר 4 וכשצריך להוריד, הורדנו שכר טרחה של נאמן.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא נרתעים מלהיכנס לעניין הזה, אם זה חסם.

אוסאמה סעדי: מצד שני, מי שעובד ומי שמשקיע שעות צריך לתגמל אותו.

אוסאמה סעדי: הכול בצורה מאוזנת ובצורה מידתית.

בקי קשת: משפט אחד.

בקי קשת: מחשבה.

בקי קשת: בדיון הקודם דיברתם על כך שיש דברים שהם לא בתקנות אבל הם בנהלים פנימיים או בטפסים שלפעמים נותנים מענה.

בקי קשת: אני תוהה אם יכול להיות למשל בתוך הטפסים, תהיה משבצת נוספת שאומרת שלדעתנו אין צורך במינוי מנהל כי ולנמק בכמה שורות אם יתווסף דבר כזה לטופס ויהיה עורך דין שיגיד לא צריך כי אני כבר התקדמתי לשלב כזה וכזה כל מה שנותר הוא אישור בית משפט – אולי זה ישפיע על הממונה בבואו להחליט אם צריך או לא צריך ואולי זה יכול לתת מענה לעניין הזה.

נעם הרצוג: כאן אנחנו עוסקים בהגשה של הליך לבית המשפט.

נעמה מנחמי: זאת בעיה שאנחנו מנסים לפתור.

נעם הרצוג: אנחנו לא קובעים טפסים להגשה לבית המשפט לעומת הגשה לרשות מינהלית.

נעמה מנחמי: אנחנו לא קובעים טפסים אבל יש כאן הצעה למחשבה של איזשהו נוכל שיסייע קצת בנושא הזה.

נעם הרצוג: תקנו אותי אם אני טועה.

נעם הרצוג: הכוונה היא לנסות לסייע לחייבים עצמם שמגישים פנייה לבית המשפט?

נעם הרצוג: זו הכוונה?

בקי קשת: הכוונה היא שמגישים את הבקשה, הרי הממונה שוקל אם להמליץ על מינוי מנהל הסדר.

בקי קשת: נכון?

נעם הרצוג: הממונה הוא צד להליך.

בקי קשת: אבל הוא ממליץ.

בקי קשת: אני לא מופיעה בבתי משפט אבל להבנתי יש כאן מצב שהממונה ממליץ שצריך מנהל הסדר וככל הנראה בדרך כלל ההמלצה הזו מתקבלת.

נעם הרצוג: האם השופט שומע טענה אחרת לפני שהוא מחליט לקבל את ההמלצה הזאת?

נעם הרצוג: ככל שלא, זה קצת קשה להיות פטרנליסטיים ולומר לשופט שעליו לשקול טענה שלא הועלתה בפניו.

הילה גולברי בראון: הממונה לא ממליץ.

הילה גולברי בראון: הממונה לא כותב בתוך התגובה שלו שהוא ממליץ לבית המשפט למנות.

הילה גולברי בראון: הוא אומר שככל שבית המשפט סבור שיש מקום למנות מנהל הסדר, במעמד הזה הוא כבר מציין 3 שמות של נאמנים מתוך הרשימה.

תומר רבינוביץ: אני מחזיק מולי תגובה שקיבלנו בתיק שהגשנו וכתובה תגובה סטנדרטית של הממונה בה כתוב שהממונה סבור שיש מקום למנות מנהל הסדר.

הילה גולברי בראון: יכול להיות שבמקרה הספציפי הזה היה מקום.

הילה גולברי בראון: בסופו של יום יש אינטרס גם לכל הצדדים שיתמנה מנהל הסדר כי מטרת מנהל ההסדר היא בסופו של יום להוביל את כל התהליך.

בקי קשת: לא, לא בהכרח.

בקי קשת: בדיוק על זה המחלוקת.

תומר רבינוביץ: זה לא נכון.

הילה גולברי בראון: בדרך כלל.

הילה גולברי בראון: אם יש רצון שהחזק לא ירצה למנות מנהל הסדר, סלולה בפניו הדרך במסגרת הבקשה שלו לבקש שלא יתמנה מנהל הסדר.

נעם הרצוג: וגם לנמק למה.

בקי קשת: אני חושבת שלהבנתי זה לא המצב.

נעם הרצוג: אתם מכירים שחייבים טוענים והשופט דוחה את טענותיהם בעניין הזה?

תומר רבינוביץ: אני אסביר את הפרוצדורה כי היא מאוד חשובה כאן.

תומר רבינוביץ: בסוף הפרוצדורה היא המלך בדברים האלה.

תומר רבינוביץ: אני מגיש בקשה לאישור הסדר, מוגשת תגובה סטנדרטית של הממונה שהיא חוזרת על עצמה בכל התיקים, וכתוב בה שהממונה סבור שיש מקום למנות ונותן 3 ממליצים.

תומר רבינוביץ: אם אדוני רוצה, אני אראה לו את התגובה בתיק מסוים.

הילה גולברי בראון: הממונה לא מחויב לנוסח הזה.

תומר רבינוביץ: זה הנוסח שחוזר על עצמו בכל התיקים.

תומר רבינוביץ: ברגע שבית המשפט קיבל את התגובה של הממונה, באותו רגע ניתנת החלטה כמבוקש והוא ממנה.

תומר רבינוביץ: זאת אומרת, זה לא שמוגש לתגובת החייב לבדוק האם יש צורך.

אוסאמה סעדי: מה אתה מציע?

אוסאמה סעדי: מה אפשר לעשות?

תומר רבינוביץ: יכול להיות שייכתב מועד לתגובה.

נעם הרצוג: תטענו בפני השופט והממונה ישיב.

תומר רבינוביץ: אבל אין מתי כי הוא כבר מינה.

נעם הרצוג: תטענו כשאתה מגיש בקשה ופותח את ההליך.

תומר רבינוביץ: כשאני מגיש בקשה, בית משפט לא רואה את הבקשה שלי.

תומר רבינוביץ: אנחנו יודעים איך זה עובד.

הילה גולברי בראון: בית המשפט רואה את הבקשה שלך כי אתה מגיש את הבקשה לבית המשפט ובמקביל לממונה.

הילה גולברי בראון: אתה הגשת פעם בקשה וביקשת לא למנות מנהל הסדר?

תומר רבינוביץ: לא.

תומר רבינוביץ: כי אין טעם.

נעם הרצוג: מה זה שאין טעם?

נעם הרצוג: אתם מבקשים משהו.

תומר רבינוביץ: תגידו לי בכמה מתוך אותם מקרים שנפתחו מונה.

נעם הרצוג: תגיד בכמה מקרים טענת בפני שופט והוא דחה את טענת המהותית.

תומר רבינוביץ: קרה בעבר.

אוסאמה סעדי: ידוע לגבי בתי משפט שדנים גם בבקשות למעצר וגם בזה ואני סומך על שיקול דעתם של שופטים שהם לא חותמת גומי.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שמישהו מאיתנו, וגם אתה, לא יכול לטעון טענות כאלה בפני השופט.

אוסאמה סעדי: השופט שדן בעניינים האלה, יש לו ניסיון.

תומר רבינוביץ: אני יכול להציע הצעה.

תומר רבינוביץ: ככל שהממונה ימליץ על מינוי מנהל הסדר, ייקצב מועד לחייב להגיב לעניין עצם מינוי מנהל ההסדר וסמכויותיו.

תומר רבינוביץ: שייקצב מועד כי אחרת מה שקורה זה שאני עומד בפני החלטה מוגברת.

תומר רבינוביץ: אני מקבל את התגובה של הממונה כבר ביחד עם ההחלטה.

נעם הרצוג: בשונה מהליכים אחרים, כאן מדובר בהליך שהחייב יוזם אותו, פונה לבית המשפט ויכול לשטוח את טענותיו בכל עניין והוא איננו מוגבל.

נעם הרצוג: ככל שהוא לא אוהב את ההחלטה של השופט, הוא יכול להשיג עליה, לערער עליה.

נעם הרצוג: הדברים האלה קיימים אנחנו לא נכנסים לתוך חלל ריק.

תומר רבינוביץ: ערעור עולה כסף.

תומר רבינוביץ: מי משלם על הערעור הזה?

נעם הרצוג: אתה מדבר על ערעור, אבל שאלנו אותך אם אתה טוען מלכתחילה לפני ההחלטה השיפוטת את הטענות לגופן ואמרת שלא.

תומר רבינוביץ: האמת היא שכן.

תומר רבינוביץ: בתיק הספציפי הזה טענו.

נעם הרצוג: אני לא מכיר את התיק הספציפי.

נעם הרצוג: התקנות אמורות לחיות עם הרבה תיקים.

אוסאמה סעדי: תומר, החייב שמגיש את הבקשה יכול כבר בבקשה לומר שבתיק הזה הוא לא סבור שצריך למנות.

אוסאמה סעדי: אם הממונה נותן תשובה ואומר שהוא ממליץ, אז לשופט יש את הבקשה ויש לו את התגובה של הממונה והוא מחליט.

אוסאמה סעדי: אם אתה רוצה להשיג על זה, הדרך פתוחה בפניך.

תומר רבינוביץ: אדוני, אני במקרה התמחיתי אצל שופטת שעוסקת בחדלות פירעון, אי שם לפני 18 שנים.

תומר רבינוביץ: אני יודע איך הדבר הזה עובד.

תומר רבינוביץ: הבקשה מוגשת, בית המשפט לא מסתכל על הבקשה אלא מעביר אותה אוטומטית לתגובת הממונה ואז, כשהוא מקבל את תגובת הממונה, הוא מחליט על פי מה שכתוב בתגובת הממונה.

תומר רבינוביץ: הוא לא קורא את הבקשה כי לכאורה אין מחלוקת.

תומר רבינוביץ: יש בקשה של החייב ויש תגובה של הממונה שמסכים אלא הממונה מסכים בתנאים.

אוסאמה סעדי: אם החייב אומר שהוא בתיק הזה סבור שלא צריך למנות מנהל והממונה סבור שכן, השופט קורא.

נעמה מנחמי: אני חושבת שהטענה של תומר היא שלא ממש נעשית בחינה.

אוסאמה סעדי: זאת בעיה אחרת.

אוסאמה סעדי: אני לא יכול לא בתקנות ולא בחוק לחייב שופט לקרוא ולשקול.

תומר רבינוביץ: לא.

תומר רבינוביץ: אני יכול לקבוע שככל שיש המלצה על מינוי מנהל הסדר, תינתן לחייב הזדמנות להשיג.

תומר רבינוביץ: שייקצבו לו 7 ימים להגיב לעניין מינוי מנהל ההסדר וסמכויותיו.

אוסאמה סעדי: יש בעיה עם זה?

נעם הרצוג: כבר היום הוא יכול.

נעם הרצוג: החייב הוא צד להליך.

נעם הרצוג: הוא יכול לבקש מהשופט כל מה שהוא רוצה.

תומר רבינוביץ: לא.

תומר רבינוביץ: אני כבר מקבל את זה עם החלטה.

אוסאמה סעדי: תומר אומר שברגע שהממונה שולח את ההמלצה שלו על שלושה ובית המשפט כבר ממנה, אם החייב רוצה להשיג, הוא צריך להגיש ערעור על זה.

תומר רבינוביץ: לא רק זה אדוני אלא אז אני עומד בפני מנהל הסדר שקיבל מינוי ועכשיו אני מבקש לבטל את המינוי שלו ואני צריך אותו.

תומר רבינוביץ: אני במצב לא נעים מולו.

תומר רבינוביץ: כשאני ביקשתי לבטל מינוי שלמנהל הסדר אחר כך קשה להתנהל מולו.

נעם הרצוג: אדוני, אני חושב, ולדעתי אני אומר את זה בהוגנות, אנחנו מחפשים פרוצדורה שמצד אחד היא צודקת ומצד שני היא גם יעילה.

נעם הרצוג: למה אנחנו צריכים להוסיף עוד פינג פונג בעולם שבו יש צד להליך שפותח את ההליך, שהמושכות בידיו, יכול לשטוח טענותיו.

נעם הרצוג: ככל שטען ובית המשפט לא קיבל את טענותיו, אולי לגופו הוא לא צריך לקבל אותן, וככל שאומרים כאן שקשה עם ערעורים, גם בעולם הערעורים יש חזקות לטובת חייבים חדלי פירעון.

נעמה מנחמי: נזיז שנייה את נושא הערעור כי ברגע שיש לך ערעור, כבר יש לך מנהל שאתה לא רוצה להתחיל איתו את הדרך ברגל שמאל.

נעמה מנחמי: השאלה היא האם לא ניתן למצוא.

נעמה מנחמי: בגדול אנחנו לא רוצים להעמיס פרוצדורות אבל כרגע יושב בחדר אדם שאומר שהפרוצדורה הזאת שאולי באמת החייב מתחיל אותה, והוא זה שיוזם אותה, ולכאורה כל המושכות אצלו, משהו שם לא עובד טוב ולכן בואו תעזרו.

הילה גולברי בראון: אנחנו מפספסים כאן משהו שהוא עיקרי.

הילה גולברי בראון: אנחנו מדברים כאן כרגע על תיאוריה כי בפועל אני לא נתקלתי בבקשה שהוגשה ומישהו ביקש שלא למנות מנהלה סדר.

תומר רבינוביץ: סליחה, כמה בקשות כאלה בדקת?

נעמה מנחמי: אני חושבת שעצם זה שאף פעם לא הוגשה בקשה מעידה.

הילה גולברי בראון: אני אסיים לומר את מה שאני רוצה לומר.

הילה גולברי בראון: אני אשלים.

הילה גולברי בראון: אני מאמינה שברגע שחייב יגיש בקשה להסדר והוא לא מעוניין למנות מנהל הסדר, מה שיקרה בפועל זה שהממונה אצלנו יבוא וייתן תגובה לבית המשפט, ככל שבית משפט יבקש את העמדה שלנו בעניין הזה.

הילה גולברי בראון: אבל כאשר בית המשפט יפנה אלינו ואנחנו ניתן תגובה, כאשר נתייחס לעניין הזה ונגיד למה אנחנו סבורים שיש מקום למנות מנהל הסדר, יהיו גם טעמים.

הילה גולברי בראון: במקרים האלה שבית משפט יראה שהחייב לא רוצה למנות מנהל הסדר, מה שלא קורה היום, ושהוא יראה שהממונה לצורך העניין כן מעוניין למנות מנהל הסדר – אני מאמינה שבמצב הזה הוא יקבע מועד לדיון טרם אישור ההסדר ומינוי מנהל ההסדר ושם באמת ישמעו את החייב וישמעו את הממונה.

הילה גולברי בראון: יכולים להיות מקרים בהם בית משפט יאמר כבר בשלב הזה שהוא לא רואה מקום לא למנות מנהל הסדר, יש כאן נכס שהוא הצהיר עליו בטופס 5, אני חושב שיש מקום למנות מנהל, סביר להניח שי כאן הרבה נושים וצריך לבדוק את תביעות החוק, אז אני לא חושב שצריך לשמוע.

הילה גולברי בראון: אנחנו לא יודעים באמת מה קורה כי אין את התהליך הזה.

אוסאמה סעדי: בואו נמשיך ואחרי שנשלים את כל הסעיפים נראה.

חיים זקס: פרק ב'2: ניהול אסיפות סוג 159ט2 ניהול אסיפת סוג על ניהול אסיפות סוג יחולו הוראות סימן ד' לפרק ז' לחלק ב' בתקנות אלה בשינויים המחויבים ובשינוים אלה: במקום נאמן יבוא מנהל הסדר.

חיים זקס: לא מונה מנהל הסדר, ימנה ביצת השפט יושב ראש לאיספת הסוג.

נעמה מנחמי: פרק ג', אישור הסדר חוב לגבי תאגיד – אלה תקנות שכבר אושרו.

נעמה מנחמי: אנחנו בתקנה 15 המוצעת, הוספת פרק ג'1, הגשת בקשה להסדר חוב בידי יחיד.

חיים זקס: 15.

חיים זקס: הוספת פרק ג'1 לחלק ו'1 אחרי תקנה 158יד לתקנות העיקריות, יבוא: "פרק ג'1: הגשת בקשה להסדר חוב בידי יחיד 159יד1 הגשת בקשת יחיד להסדר חוב יחיד המגיש בקשה להסדר חוב יצרף לבקשה את כל אלה:

חיים זקס: הסדר החוב המוצע שיכלול את כל המידע הדרוש לשם החלטה בעניינו, ובמסגרתו יפרט היחיד, בין השאר, את אלה:

חיים זקס: המקורות הכספיים להסדר, מועדי התשלום המוצעים, המועדים שבהם צפוי שיבוצעו הפעולות המהותיות הנדרשות לעמידה במועדים לפי ההסדר ופירוט הערובות המוצעות להבטחת ביצוע ההסדר אם מוצעות.

חיים זקס: אם ליחיד יש עסק, יפרט מהי הדרך המוצעת להמשך פעילותו העסקית והמועדים שבהם צפוי שיבוצעו הפעולות המהותיות לגבי העסק הנדרשות לביצוע ההסדר".

נעמה מנחמי: אולי כאן אפשר להוסיף פסקה (ה), עמדתו לעניין מינוי המנהל.

אוסאמה סעדי: זה מה שחשבתי.

אוסאמה סעדי: זה המקום שהוא מגיש בקשה אם הוא סבור שיש מקום או אין מקום ואז לבית המשפט יש כבר נורה מהבהבת.

נעם הרצוג: מבחינתנו אפשר לכתוב את זה.

נעם הרצוג: זה המצב המשפטי.

נעם הרצוג: אתם רוצים שיהיה כתוב "רשאי היחיד לציין את עמדתו"?

נעמה מנחמי: כן.

נעם הרצוג: זאת לא רשימה סגורה.

אוסאמה סעדי: נעמה, אני חשבתי על זה למרות שלא דיברנו על זה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שאם כאן החייב מביע את דעתו, כן או לא, והממונה בודק את זה ובכל זאת נותן, אז השופט אומר שיש כאן המלצה לא, הממונה סבור שכן, אז זה לא אוטומטי.

תומר רבינוביץ: בסדר.

תומר רבינוביץ: מקובל עלינו.

נעם הרצוג: סעיף (ה) קטן.

נעמה מנחמי: כן.

נעם הרצוג: רשאי היחיד.

אוסאמה סעדי: אחרי סעיף קטן (ד) יהיה סעיף קטן (ה).

נעם הרצוג: אני לא חושב שאנחנו צריכים לחייב את היחיד לומר את זה.

נעם הרצוג: אנחנו צריכים לתת לו אפשרות.

נעם הרצוג: לכן הייתי נוקט בלשון "רשאי".

אוסאמה סעדי: מתן אפשרות.

אוסאמה סעדי: לא לחייב.

נעמה מנחמי: בסדר.

נעמה מנחמי: אנחנו ננסח משהו.

תומר רבינוביץ: אדוני, שיהיה איזשהו מקום, כשהם מנסחים משהו, ככל שיש מחלוקת בעניין הזה בין הממונה לחייב, שתהיה הזדמנות לחייב להשיב לעמדה של הממונה.

תומר רבינוביץ: שפשוט יהיה מצב שבית המשפט באמת מתייחס.

אוסאמה סעדי: אני אומר שברגע שכבר יש התייחסות והחייב הביע את דעתו שבמקרה הזה הוא לא רוצה – אם הוא רוצה, אין בעיה – והממונה יבדוק את זה, זה שלב ראשון שהוא בודק את זה ואומר שהוא מסכים עם החייב או לא מסכים איתו ואז השופט יראה שיש כאן מחלוקת, הוא בודק ומחליט.

תומר רבינוביץ: אולי לציין שככל שהממונה סבור אחרת מהחייב, שינמק בתגובתו.

תומר רבינוביץ: שזאת לא תהיה תגובה סטנדרטית שסבור.

אוסאמה סעדי: ננסח את זה בהפסקה.

בן ציון פייגלסון: אני כבר אומר שאנחנו מתנגדים לנימוק.

בן ציון פייגלסון: יש לנו סדר.

בן ציון פייגלסון: בית המשפט יראה את הדברים ויקבל את ההחלטה.

בן ציון פייגלסון: אנחנו סומכים על בתי המשפט.

בן ציון פייגלסון: יראה מחלוקת – יכריע.

תומר רבינוביץ: אדוני, אין התייחסות לכך שבמציאות בסוף אין הסדרים.

נעם הרצוג: זה לא נושא הדיון.

תומר רבינוביץ: אם נחזור לאותה התנהלות שוב ושוב, נגיע לאותן תוצאות.

נעם הרצוג: זה לא נושא הדיון וגם השוק צריך פרוצדורה.

אוסאמה סעדי: סיכמנו שאנחנו מוסיפים את זה.

אוסאמה סעדי: בוא נראה איך ננסח את זה.

אוסאמה סעדי: אני מאמין שנגיע להסכמה.

נעמה מנחמי: אני אציין שלאחר מכן יש את פרק ד' שנוגע להליכים לאחר הגשת בקשה להסדר חוב לגבי יחיד.

נעם הרצוג: שכבר עודכן בטרם נכנס לתוקף.

נעמה מנחמי: תקנה 16 המוצעת מתלבשת לאחר חלק מהתקנות באותו פרק.

חיים זקס: 16.

חיים זקס: הוספת תקנה 159יז1 אחרי תקנה 159יז לתקנות העיקריות, יבוא: "159יז1 הגשת תביעות חוב וניהול אסיפות סוג

חיים זקס: על ניהול אסיפות הסוג יחולו הוראות תקנה 159ט2".

נעמה מנחמי: תקנה 159יח כבר תוקנה ואנחנו בתקנה 17 המוצעת שהיא הוספת פרק ה', הוראות לעניין מנהל הסדר.

חיים זקס: 17.

חיים זקס: הוספת פרק ה' לחלק ו'1 אחרי תקנה 159יח לתקנות העיקריות, יבוא: "פרק ה': הוראות לעניין מנהל הסדר 159יט בקשה למתן הוראות מנהל ההסדר רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה למתן הוראות בכל עניין הנוגע למילוי תפקידו או להפעלת סמכויותיו לפי החוק או כפי שנכללו בהסדר החוב.

חיים זקס: בקשה למתן הוראות תוגש בכתב.

חיים זקס: 159כ פנייה לבית המשפט בידי מי שנפגע ממנהל ההסדר מי שנפגע או עלול להיפגע מהחלטה של מנהל ההסדר או מפעולה שעשה או שבכוונתו לעשות, או ממחדל של מנהל ההסדר, רשאי לפנות לבית המשפט, בתוך ארבע עשר מיום מיום שנודע לו על כך, בבקשה לבטל או לשנות את ההחלטה או את הפעולה או לתת כל הוראה אחרת שיראה לנכון.

אוסאמה סעדי: זה כולל גם את החייב.

חיים זקס: בוודאי.

חיים זקס: 159כא המצאה למנהל ההסדר כל מסמך המוגש לבית המשפט, ימציאו המגיש גם למנהל ההסדר במועד בו יש להמציאו לבית המשפט.

חיים זקס: 159כב ערובה בית המשפט רשאי להורות למנהל ההסדר להפקיד ערובה או להתקשר בחוזה לביטוח אחריותו למילוי תפקידו, כפי שיורה בית המשפט.

חיים זקס: 159כג תפקידים נוספים של מנהל ההסדר

חיים זקס: ימציא הודעה על החלטת בית המשפט 21 ימים לפחות לפני המועד שעליו הוחלטו לכינוס אסיפת בעלי העניין, לתאגיד ולבעלי העניין המנויים בבקשה.

חיים זקס: ההודעה תכלול את הפרטים האמורים בתקנות 59ד ו-59ה, בשינויים המחויבים, ויצורף לה העתק מהבקשה להסדר חוב וכל המסמכים שצורפו לה.

חיים זקס: 18.

חיים זקס: הוספת תקנה 170 אחרי תקנה 169 לתקנות העיקריות, יבוא: "170 הצמדה למדד

חיים זקס: סכום שהשתנה כאמור, יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב וסכום של מחצית השקל יעוגל כלפי מטה.

חיים זקס: בתקנה זו - "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסת השלכה המרכזית לסטטיסטיקה.

חיים זקס: המדד החדש" – המדד שפורסם בחודש דצמבר שלפני יום השינוי.

חיים זקס: "המדד היסודי" – המדד שפורסם בחודש דצמבר שלפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנת אלה – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תחילתן".

אוסאמה סעדי: תקנה 170, כל העניין הזה של הצמדה והסכומים, זה שכר הטרחה?

נעם הרצוג: בין היתר.

נעמה מנחמי: גם שכר בסיס והמקדמה.

נעם הרצוג: יכול להיות שיש עוד איזשהו סכום.

לירון נעים: שכר בסיס, מקדמה, יש בהגדרת נושה מהותי – 75 אלף.

לירון נעים: יש 4 מקומות בחוק ובתקנות שנוקבים בסכומים ואת ארבעתם אנחנו מעדכנים באמצעות הסעיף הזה.

נעמה מנחמי: תקנה 19 המוצעת היא התקנה שעוסקת בטופס.

נעמה מנחמי: כבר הקראנו את הטופס ואישרנו אותו קודם לכן.

נעמה מנחמי: תקנה 20 המוצעת.

נעמה מנחמי: יש את פרק ו'1 שחלקו אושר וחלקו לא אושר אך שני החלקים לא נכנסו לתוקף ואנחנו רוצים להבהיר שחלק ו'1 נכנס לתוקף ביום התחילה של התקנות האלה.

נעם הרצוג: קושרים אחד לשני.

אוסאמה סעדי: מתי התקנות האלה ייכנסו לתוקף?

נעמה מנחמי: זאת תהיה התקנה הבאה שביקשו מאתנו ממשרד המשפטים.

נעמה מנחמי: בדרך כלל ממועד הפרסום.

נעמה מנחמי: יש כאן בקשה לפרק זמן נוסף.

נעם הרצוג: אני אקריא.

נעם הרצוג: לגבי חלק ו'1 שהוא החלק של התקנות שעודכן על ידי השר ניסנקורן בדצמבר 2020 ומחכה להיכנס לתוקף.

נעם הרצוג: לגביו אנחנו כותבים: 20.

נעם הרצוג: תחילת חלק ו'1 לתקנות העיקריות תחילתו של חלק ו'1 לתקנות העיקריות כנוסחו בתקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון), התשפ"א-2020, ביום תחילתן של תקנות אלה.

אוסאמה סעדי: אלה התקנות מ-2020.

נעם הרצוג: אנחנו בעצם מסמנים שהן נכנסות יחד לתוקף כדי שחלק ו'1 שעוסק בהסדרי חוב יהיה שלם.

נעם הרצוג: אנחנו מבקשים להוסיף תקנה של תחילה נדחית של 3 שבועות 21 ימים לאחר פרסומן של התקנות האלה לצורכי התארגנות.

בן ציון פייגלסון: אפשר 21 ימים עם העדפה ל-30 ימים.

בן ציון פייגלסון: מה שאדוני יחליט מקובל עלינו.

נעם הרצוג: המטרה היא שתהיה התארגנות מחשובית וכולי לצורך כניסת התקנות לתוקף.

נעם הרצוג: יש כאן הרבה הסדרים חדשים שסוף סוף ייכנסו לתוקף ואנחנו רוצים להיות ערוכים להם.

אוסאמה סעדי: מיום פרסומן ברשומות.

נעם הרצוג: מיום פרסומן ברשומות.

נעם הרצוג: 21.

נעם הרצוג: תחילה תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

נעמה מנחמי: אולי נציע לוועדה לצאת לאיזושהי הפסקה כדי שנוכל לנסות לנסח.

תומר רבינוביץ: יש כמה סוגיות שאין עליהן התייחסות בתקנות ואני חושב שהן מהוות חסמים משמעותיים שראוי שהתקנות יתייחסו אליהן.

תומר רבינוביץ: הדבר הראשון הוא כל הנושא של תשלומים שהיחיד צריך לשלם תוך כדי תקופת ההסדר.

תומר רבינוביץ: היום, כחלק מאותה עמדת ממונה סטנדרטית שמוגשת, נקבע גם צו תשלומים כאשר אין לזה סמכות, לא בחוק ולא בתקנות.

תומר רבינוביץ: אם זה המצב הרצוי, אדרבה, בואו נסדיר את זה.

תומר רבינוביץ: אם אסור – שזה לא יקרה אבל מה שקורה בפועל זה שנדרשים תשלומים והם מאוד מאוד גבוהים.

תומר רבינוביץ: הדבר השני הוא הנושא של עיכוב הליכים.

תומר רבינוביץ: אם אנחנו רוצים לעודד הסדרים, אני חייב לתת אפשרות לבית המשפט לעכב את ההליכים תוך כדי.

תומר רבינוביץ: כיום אין את זה ואני בעצם מנהל הסדר ותוך כדי אני חשוף לעיקולים ולתביעות, מה שבעצם מעקר את כל הצורך בהסדר.

תומר רבינוביץ: שכר מנהל להסדר.

תומר רבינוביץ: לדעתי ראוי ונכון יהיה לאמץ את אותו הסדר שנקבע בתיקון 4 של שכר טרחה בסיסי מינימלי ובמידה ויש צורך בניהול ההסדר, בביצוע ההסדר, ייקבע שכר טרחה נוסף.

תומר רבינוביץ: ברוב המקרים אין הרבה עבודה בביצוע ההסדר.

תומר רבינוביץ: מדובר בהעברת תשלומים.

תומר רבינוביץ: בהקשר הזה, אותה החלטה סטנדרטית קובעת שכספי ההסדר ינוהלו אצל הממונה וזה יוצר מגבלה מאוד מאוד גדולה כי ההתנהלות של מחלקת הכספים בממונה היא מאוד מאוד איטית.

תומר רבינוביץ: אני הייתי בהסדר שהכספים הועברו, חולקו לנושים שנה וחצי אחרי שהסתיים ההסדר.

תומר רבינוביץ: הדבר הזה מייצר תמריץ שלילי אצל הנושים.

תומר רבינוביץ: עדיף לי שהכסף יועבר ישירות מהיחיד לנושים או לחילופין שיועבר דרך חשבון נאמנות של אותו מנהל הסדר, אבל בפועל לא צריך.

תומר רבינוביץ: כל מה שצריך זה להעביר כסף לנושים בהתאם להחלטה.

תומר רבינוביץ: כל הנושאים האלה הם נושאים שמן הראוי לדון בהם.

אוסאמה סעדי: למה עכשיו כשאנחנו כמעט לקראת הסוף ועוד מעט מסיימים, אנחנו מעלים דברים שהם בסיסיים?

תומר רבינוביץ: אדוני, העלינו את זה.

אוסאמה סעדי: אנחנו בישיבה רביעית.

אוסאמה סעדי: דברים כאלה – צו תשלומים, עיכוב הליכים – אלה דברים בסיסיים.

אוסאמה סעדי: יש לכם תשובה?

נעם הרצוג: אדוני, אני רק אזכיר.

נעם הרצוג: אנחנו באכסנייה של תקנות כרגע.

נעם הרצוג: אנחנו נשמח להשיב לכל שאלה קונקרטית שיש לאדוני.

נעם הרצוג: יש דברים רבים שנאמרו כאן שצריך לקבוע אותם כהסדרים בחקיקה הראשית, חלקם נקבעו וחלקם לא.

אוסאמה סעדי: בית משפט נותן צו תשלומים בלי סמכות?

חיים זקס: בהסדרי חוב של יחיד, בית המשפט נותן עיכוב הליכים.

חיים זקס: אנחנו לא מכירים את מה שתומר מדבר עליו.

חיים זקס: בהסדרי חוב של יחיד, באופן אוטומטי יש עיכוב הליכים.

חיים זקס: זאת סמכות של בית המשפט ובית המשפט מפעיל את הסמכות הזאת ולצד הסמכות של עיכוב הליכים הוא מורה על צו תשלומים.

חיים זקס: סיטואציה אחרת היא לא הגיונית ולא סבירה.

חיים זקס: לא יכול להיות מצב שיש עיכוב של הגבייה.

אוסאמה סעדי: אני תהיתי.

אוסאמה סעדי: יש הסדר, בית המשפט נותן צו.

אוסאמה סעדי: בקי, זה לא המצב?

בקי קשת: אני לא מגיעה לבתי משפט.

אוסאמה סעדי: אני לא שואל על בתי המשפט.

אוסאמה סעדי: אני שואל על החייבים שמגישים הסדר חוב ואת מקבלת החלטות של בית משפט.

אוסאמה סעדי: גם אביטל יכולה לעזור לנו.

אביטל בגין: אני בדיוק מנסה לברר.

תומר רבינוביץ: לדעתי זה משתנה משופט לשופט.

תומר רבינוביץ: בחוק לא קבועה סמכות.

תומר רבינוביץ: ראוי לציין שגם בסעיף 19א בפקודה לא הייתה סמכות ובכל זאת ניתנו.

תומר רבינוביץ: בסעיף 19א זה ניתן באופן אוטומטי.

אוסאמה סעדי: אנחנו עשינו עשרות ישיבות על החוק עצמו.

אוסאמה סעדי: אם היה חסר משהו, היינו צריכים לדעת שם.

תומר רבינוביץ: זה היה גם אז.

תומר רבינוביץ: השאלה מה קורה בפרקטיקה.

אוסאמה סעדי: לכן שאלתי את בקי ושאלתי את אביטל.

לירון נעים: כיוון שבקרוב צריך יהיה להאריך את תיקון 4 שעניינו עיכוב הליכים גם של יחיד וגם של תאגיד, אפשר יהיה לדון בזה.

אוסאמה סעדי: מתי?

נעם הרצוג: עוד כמה חודשים.

נעם הרצוג: ההארכה צריכה לקרות עד ספטמבר.

נעם הרצוג: הדיון בוועדה יצטרך להיות לפני כן.

אוסאמה סעדי: אם כן, אז נדון אבל תבדקו את הנקודה הזאת.

אוסאמה סעדי: אני מכריז על הפסקה עד 10:30.

אוסאמה סעדי: אביטל ובקי, תבדקו מה קורה בפרקטיקה מבחינת צו תשלומים ועיכוב הליכים.

אוסאמה סעדי: הבנתי שזה ברור, מה שאמר חיים שנותנים צו תשלומים עם עיכוב הליכים.

הילה גולברי בראון: אנחנו גם יכולים ללמוד מהדיווח שמסרנו בתיקון 4.

הילה גולברי בראון: זאת הסיבה שלרוב יש מעט מאוד, לפי תיקון 4, ביחידים והרוב מגישים הצעות הסדר באופן רגיל כי הם מקבלים את עיכוב ההליכים.

אוסאמה סעדי: אנחנו נקבל תשובות.

אוסאמה סעדי: את העניין הזה של ההתנגדות – נוסיף סעיף קטן.

נעם הרצוג: את הנוסח שאומר שהיחיד יכול להתייחס לזה.

אוסאמה סעדי: נתכנס ב-10:30 ונצביע על התקנות.

אוסאמה סעדי: אני מכריז על הפסקה.

אוסאמה סעדי: אני מחדש את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט לאחר הפסקה.

אוסאמה סעדי: יש תשובות?

אביטל בגין: הסיוע המשפטי.

אביטל בגין: זו בדיקה שצריך לקחת אותה בזהירות כי מספר התיקים אצלנו של הסדרים הוא יחסית קטן.

אביטל בגין: היו בעיות בעיכוב הליכים.

אביטל בגין: אני מסכימה עם הממונה שהמקום לבחון את הדברים ולעשות את השינוי הוא בשאלת החקיקה שתגיע בעיגון הוראת השעה.

אביטל בגין: כרגע בתקנות אנחנו לא רואים, מבחינה משפטית, אני לא מדברת בצד של המציאות, שאפשר להסדיר את זה כאן.

אביטל בגין: הנושא ראוי לבחינה יותר מעמיקה.

אביטל בגין: זה המידע שהצלחתי להשיג.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

נעמה מנחמי: אני חושבת שגם הנושא שלה שכר שהעלה תומר, בהחלט זה משהו שייבחן במסגרת הארכת הוראת השעה או התיקון הקבוע שלה ככל שיידרש.

הילה גולברי בראון: השכר שקבוע בתיקון 4.

נעמה מנחמי: השכר שקבוע בתיקון 4.

נעמה מנחמי: שכר כלשהו שונה למנהל הסדר בשים לב לדברים.

נעמה מנחמי: אני חושבת שזה לא דחוף כי באמת יש לנו את ההסדר של 4 ואנחנו לא נעשה את זה אגב התקנות כאן.

אוסאמה סעדי: מה לגבי הוספת סעיף (ה)?

נעמה מנחמי: אני מציעה, במקום סעיף (ה), לעשות את זה כסעיף (ב) כי (ה) הוא למעשה פרט (ה) של סעיף א'2.

נעמה מנחמי: אנחנו בסעיף 159יד1, בעמוד 22 שכמו שאפשר לראות הסעיף מתחיל בתקנת משנה (א) שאומרת "יחיד המגיש בקשה להסדר חוב יצרף לבקשה את כל אלה", ואז פירוט של כל הדברים שהוא צריך להגיש.

נעמה מנחמי: זה היה (א).

נעמה מנחמי: (ב) יהיה: " הגיש היחיד בקשה לפי סעיף קטן (א), רשאי הוא לציין את עמדתו לעניין הצורך במינוי מנהל הסדר".

תומר רבינוביץ: אולי להוסיף: וסמכויותיו.

תומר רבינוביץ: והסמכויות הוקנו לו.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: הוא מגיש את הבקשה.

תומר רבינוביץ: יכול להיות שאני רוצה לנהל הסדר לצורך בדיקת תביעות חוב.

נעם הרצוג: זו המשמעות של הנוסח.

לירון נעים: כל דבר נוסף.

לירון נעים: זה לא טופס, זה לא שטנץ.

לירון נעים: הוא יכול לכתוב כל דבר שהוא יבחר לכתוב.

נעמה מנחמי: הצורך במינוי הוא מספיק רחב כדי שהוא יוכל להגיד שהוא צריך אותו והוא צריך אותו רק לבדיקת הסדרי החוב.

אוסאמה סעדי: אנחנו נותנים לו את האפשרות שהוא הגיש ואז הוא יכתוב מה שהוא רוצה.

אוסאמה סעדי: אני צריך להגיד לו מה לכתוב?

נעמה מנחמי: אני רוצה לציין שבאמת התקנה הזאת היא תקנה שעוסקת בהגשת בקשת יחיד להסדר חוב.

נעם הרצוג: של תאגיד או של נושה, זה בעצם בחלק שעודכן כבר מדצמבר 2020 ואלה שתי תקנות נפרדות.

נעם הרצוג: לשאלת הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו כן מבהירים שהתוספת שהוספנו כאן, שרשאי היחיד לציין את עמדתו לעניין הצורך במינוי מנהל הסדר, כמו שאמרנו זה המצב המשפטי ממילא כי בוודאי שהיחיד שמגיש בקשה להסדר חוב, הוא יכול לציין כל דבר רלוונטי במסגרת ההליך המשפטי שהוא פותח בבית המשפט.

נעם הרצוג: אנחנו כן הבהרנו את זה לבקשת הוועדה, גם מבחינה סמלית, כדי לכוון את הדברים לשם.

אוסאמה סעדי: זה חשוב גם לבית משפט שמעלים את הסוגייה הזאת.

נעם הרצוג: שזה יהיה בפוקוס.

נעם הרצוג: אנחנו כן נציין שכמובן שזה לא הסדר שלילי.

נעם הרצוג: כלומר, בתקנות שמסדירות את הגשת בקשה להסדר חוב על ידי תאגיד או נושה של תאגיד, גם אם זה לא כתוב בתך הקטנה, זה לא אומר שהם לא יכולים גם לומר דבר כזה.

נעם הרצוג: אנחנו נסתכל אם יש צורך לדייק את זה שם.

אוסאמה סעדי: למה אי אפשר?

נעם הרצוג: אנחנו נבדוק את זה.

נעמה מנחמי: אלה לא תקנות באישור הוועדה.

לירון נעים: אני לא בטוחה שאלה לא תקנות באישור הוועדה אבל אפשר לבדוק את זה אחר כך.

לירון נעים: בכל מקרה, אנחנו כמובן מבהירים כאן גם לפרוטוקול שלא מדובר בהסדר שלילי לעניין תאגיד שירצה להביע את עמדתו.

אוסאמה סעדי: אתם תבדקו את זה, ואם צריך להתאים את זה – תתאימו את זה.

לירון נעים: נבדוק אם יש צורך.

נעם הרצוג: זה בתקנה 159ב1 שהיא כן באישור ועדה ואפשר להוסיף את זה שם.

נעם הרצוג: עמוד 17.

נעם הרצוג: אפשר להוסיף את זה שם.

נעמה מנחמי: כן, 159ב1 ו -159ב2.

נעמה מנחמי: אנחנו נוסיף את זה בשניהם.

נעמה מנחמי: נוסח מקביל.

אוסאמה סעדי: בתקנה 159ב1, נוסיף סעיף 6.

נעמה מנחמי: אולי גם כאן נעשה את כל מה שקבוע כאן (א) וזה יהיה (ב).

נעמה מנחמי: כנ"ל לגבי הנושה, יהיה (א) ו-(ב).

אוסאמה סעדי: את כל ההערות שהעלית, תומר, לגבי חלק קיבלנו תשובה וחלק נרשום כאן.

אוסאמה סעדי: אם נהיה כאן, נזכור שכאשר יביאו את ההארכה והתיקון לתיקון מספר 4 והוראת השעה, אנחנו נבדוק ואז נעלה את הסוגיות האלה, במיוחד סוגיה חשובה של עיכוב הליכים שזה ברור גם מבחינת משרד המשפטים וגם מבחינת הממונה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שברגע שמישהו מגיש הסדר חוב ורוצה לעמוד בהסדר חוב, ונותנים צו תשלומים – צריך לתת לו עיכוב הליכים, שלא מצד אחד יתחיל לשלם ואז יש לו על הראש את כל ההגבלות וגם את העניין של שכר הטרחה של הנאמנים.

אוסאמה סעדי: אנחנו נעלה את כל הדברים האלה בבוא העת.

אוסאמה סעדי: בשעה טובה ומוצלחת אנחנו מגיעים למעמד ההצבעה.

אוסאמה סעדי: תראו איזה צירוף מקרים, אני שהובלתי והצבענו על חוק חדלות פירעון, יוצא לי גם עכשיו.

אוסאמה סעדי: אנחנו מאחלים רפואה שלמה ומהירה ליושב ראש הוועדה הקבוע שהשקיע המון בתקנות האלה, ירד לפרטי פרטים, הקשה עליכם אבל זה בסדר.

אוסאמה סעדי: העיקר שהגענו סוף סוף לנוסח המוסכם גם עליכם וגם על העמותות שעושות עבודת קודש בדברים האלה ובאמת מלוות את הנושא וההערות שלכם לרוב מתקבלות.

אוסאמה סעדי: ראינו, בקי, שבעניינים אחרים, בחוק הדיוור האלקטרוני, שההערות שלכם נפלו על אוזניים קשובות ותיקנו והכנסנו את התיקונים האלה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נצביע.

אוסאמה סעדי: אני מעמיד להצבעה את תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון), התשפ"ב-2022 לפי הנוסח שמונח בפנינו עם כל התיקונים והניסוחים, מה שהכנסנו ומה שסוכם, לרבות תיקון האחרון לגבי תאגיד.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: התקנות אושרו פה אחד.

אוסאמה סעדי: אני מבקש רוויזיה בשביל היושב ראש, אם הוא בכל רוצה להוסיף משהו, אולי החסרנו משהו, אולי לא שמנו לב למשהו.

אוסאמה סעדי: זה גם ייתן זמן לנסח את התקנות.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכולם.

אוסאמה סעדי: תודה רבה למשרד המשפטים, לממונה, לתומר, לבקי, לסיוע המשפטי.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכם.

בן ציון פייגלסון: אדוני, אפשר גם להגיד תודה רבה לאדוני וליושב ראש הוועדה וגם לייעוץ המשפטי שהייתם שותפים, דייקתם אותנו בדרך במלאכת הקודש ואנחנו מאוד מאוד מודים לכם.

בן ציון פייגלסון: גם לארגונים ולתומר שאני חושב שהייתה לכם תרומה חשובה לנוסח שיצא תחת ידינו.

בן ציון פייגלסון: תודה לצוות שאולי ירצה גם הוא לומר כמה מילים, לאנשי ייעוץ וחקיקה שהובילו את הדברים מבחינת הממשלה ביד רמה.

בן ציון פייגלסון: תודה רבה.

לירון נעים: תודה רבה.

לירון נעים: אני אדבר בשם שתינו.

לירון נעים: תודה רבה גם לאדוני וגם ליושב ראש הוועדה הקבוע.

לירון נעים: תודה מאוד מאוד מיוחדת ורבה לנעמה שהעבודה איתה הייתה תענוג והיא שיפרה באופן משמעותי מאוד את התקנות האלה.

לירון נעים: תודה כמובן לחברים מהכנ"ר, לתומר, לבקי, לסיוע המשפטי ולכולם.

לירון נעים: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכם.

אוסאמה סעדי: תודה לכל צוות הוועדה המדהים, למנהל הוועדה איל, ליועצת המשפטית שהיא כבר מומחית לפשיטות רגל וחדלות פירעון וגם לגור שמלווה את הנושא שלנו מאחורי הקלעים.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכם.

אוסאמה סעדי: מברוק.

אוסאמה סעדי: הישיבה נעולה.