הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 32, 2022-03-07 12:30

אבתיסאם מראענה: צהריים טובות וטובים.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט שמחה על קיום הישיבה שלנו להיום, שבעצם היא ישיבת מעקב בנושא של סחר בהיתרים של העובדים הפלסטינים, שמגיעים מהרשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: בהחלט שלפני שבועיים קיימנו דיון, ואני מאוד גאה שאנחנו עוקבות ועוקבים מקרוב אחרי מה שקורה, עד זה יתקדם ויסופק אנחנו לא ננוח.

אבתיסאם מראענה: אז כמובן, בכל ישיבה שלנו אני רוצה להודות למנהלת הוועדה שלנו מיכל דיבנר כרמל, אני רוצה להגיד תודה לעורכת הדין ענת מימון, שהגיעה ללוות אותנו בדיון הזה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה לטל יעבץ שאיתנו, כמובן הדוברות והדוברים שלנו בוועדה וגם בלשכה הפרלמנטרית שלי.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה לארגונים האזרחיים על העבודה המדהימה שאתן עושות ועושים, כל הזמן אתן משדרות ומשדרים לנו מלא מסרים, מלא דברים, דברים שצריך לחשוב עליהם, דברים שצריך לקדם אותם ובהחלט יופי של עבודה, אז תודה שבאתן ותודה למשרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: ענבל משש מרשות האוכלוסין מגיעה תיכף, אנחנו בהחלט נקבל אותה באהבה מאוד גדולה.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו בעצם נשמח מאוד לקבל, ואני ממש רוצה לשמוע קודם כל את המתפ"ש, שלפני שבועיים היה לנו דיון בהחלט מאוד מאוד סוער ובו המון דברים ככה נאמרו, ויש איזו מין תחושה כזו שיצאנו ממנה מהדיון, הייתה תחושה ולא רק תחושה.

אבתיסאם מראענה: אני לא רק בן אדם שעובד עם תחושות, משתדלת, אני עובדת ממקום של עובדות, עובדות שהציגו בפנינו בעצם בדיון, שלא תמיד משרדי הממשלה יודעים ויודעות מה קורה מה יד ימין עושה ביד שמאל ויד שמאל לא מגיבה ליד ימין, אז זה משהו כזה באמצע, לא מחובר.

אבתיסאם מראענה: אנחנו כל הזמן מנסות ומנסים בעצם לייצר בתוך הדיונים שלנו, לפחות שיתוף פעולה בין המשרדים, ואם הם לא קורים אז אני בהחלט מפצירה, בקטע טוב, להעביר מידע ולשתף פעולה על מנת שנוכל בעצם לפתור את הבעיות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את האפשרות לנציג של המתפ"ש, רס"ן מוטי סטלוביץ', הוא נמצא איתנו בזום ואני רוצה לתת לו את זכות הדיבור הראשונה, על מנת שיגיד לנו ויעדכן אותנו בישיבות שנעשה בעצם עם משרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: בעצם שיעדכן אותנו מה קורה, מה מתפ"ש עושה על מנת למגר את הסחר בהיתרים לעובדים פלסטינים.

אבתיסאם מראענה: הבנתי שבדיון הקודם שאולי אני לא הייתי מספיק קשובה, אולי כן, אבל אנחנו עכשיו ניתן לכם את ההזדמנות מה באמת קורה במתפ"ש.

מוטי סטלוביץ': צהריים טובים, תודה רבה.

מוטי סטלוביץ': אני רב סרן, סגן רע"ן כלכלה במפקדת המתפ"ש.

מוטי סטלוביץ': אז בקצרה אני אגיד מה המתפ"ש עשה במהלך החודש, חודש וחצי אחרונים, אני אמשיך גם את מה שמורן התחילה לספר בפגישה הקודמת.

מוטי סטלוביץ': אנחנו ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה הקמנו צוות משותף עם משרדי הממשלה הנוספים, אם זה בעניין כלכלה, חקלאות, משטרת ישראל, רשות המיסים, זרוע העבודה, על מנת קודם כל למפות ולסמן את כל הכלים שאנחנו יכולים לקדם, על מנת לצמצם את תופעת הסחר בהיתרים.

מוטי סטלוביץ': במהלך השבועות האחרונים קיימנו פגישות ממוקדות, גם עם גורמים שיש להם פוטנציאל אכיפה גם כלפי המסיגים, אם זה משטרת ישראל ביחד עם אנשי החקירות, אם זו זרוע העבודה ואם זו רשות המיסים.

מוטי סטלוביץ': בנוסף, יש שורה של צעדים שאנחנו קבענו שננסה לקדם ביחד ברגע שהפרטנרים שלנו ישלמו את היערכות בצידם.

מוטי סטלוביץ': חשוב להגיד גם שדברים נוספים שדיברנו עליהם מתקדמים בצורה די משמעותית, למשל התשלום המכוון.

מוטי סטלוביץ': יש כבר איזה שהוא פורמט שבנוי, אנחנו בתהליכים של פיתוח, ביחד עם משרדים נוספים תחת המעטפת של האוצר, של התהליך מול המערכת הבנקאית.

מוטי סטלוביץ': זאת על מנת, שבנושא הזה יהיה עוד כלי שייתן לנו לפקח טוב יותר על התהליכים שבין העובד והמעסיק שלו ובעצם העובדה שהשכר משולם כסדרו בהתאם לדיווח.

מוטי סטלוביץ': במהלך השבועיים האחרונים הפצנו פעם נוספת הסבר לפועלים במערכות התקשורת שאנחנו משתמשים בהן, כולל באתר אל-מונסק, שמסביר את כל תופעת הספסרות כתופעה פסולה, שהיא לא מחייבת.

מוטי סטלוביץ': אנחנו מצפים שהעובד יקבל את זכויותיו באופן מלא, הוא לא חייב מתווך באמצע - - -

אבתיסאם מראענה: איך התגובות?

מוטי סטלוביץ': יש תגובות באתר.

אבתיסאם מראענה: איך אתם מקבלים את הפידבק, יש דבר כזה?

מוטי סטלוביץ': יש פידבקים באתר.

מוטי סטלוביץ': פעם אחת אנחנו יכולים לראות היקפי הצפיות.

מוטי סטלוביץ': אני חייב להגיד שלא הכנתי את הנתונים האלה מראש.

מוטי סטלוביץ': אנחנו יכולים לראות שם פידבקים של אנשים שרושמים אותם, אם זה יעניין את הוועדה, אני אבקש אחרי זה מהאתר לחפש ולהוציא את זה.

מוטי סטלוביץ': חשוב להגיד שהאתר הזה נגיש למאות אלפי תושבים פלסטינים, הוא גם נגיש לכל מי שמחזיק באפליקציה של התושב שבה משתמשים המועסקים החוקיים.

מוטי סטלוביץ': שמונים חמש אחוז מהמועסקים, כשמונים וחמש אלף מהפועלים מחזיקים באפליקציה הזו במכשיר הטלפוני שלהם.

מוטי סטלוביץ': זה יהיה לא חובה, אבל מרביתם כן מעדיפים להשתמש בה, שזה אחלה כלי להעברת מידע.

מוטי סטלוביץ': אני לא יודע אם האנשים שבוועדה ראו, לפני כשבועיים נעצרו ארבעה חשודים כתוצאה מחקירה שביצעה משטרת ישראל ביחד עם דיווח של המנהל האזרחי.

מוטי סטלוביץ': אני אתן למשטרת ישראל לפרט את הפרטים, אם זה אפשרי.

מוטי סטלוביץ': יש פעולות שגם נעשות, לא מספיק, אבל פועלות ראשונות נעשות בשטח.

מוטי סטלוביץ': בנוסף, המנהל האזרחי מבצע המון בקרות במהלך השבועות האחרונים דרך האתר להעסקה, דרך האתר למעסיק והחריגות מועברות למנהל האוכלוסין - - -

אבתיסאם מראענה: איך אתם עושים את זה?

מוטי סטלוביץ': אם אנחנו רואים חריגות בתהליך העסקה - - -

אבתיסאם מראענה: איך אתה רואה חריגה?

מוטי סטלוביץ': למשל, מעסיק קטן שמעולם לא פעל, מעסיק פתאום עשרות או מאות עובדים בטווחי זמן קצרים, יכול להיות שהוא באמת זכה באיזה שהוא מכרז מאוד איכותי, אבל זה משהו שנכון לבדוק.

מוטי סטלוביץ': הפרטים על המעסיקים האלו מועברים לרשות האוכלוסין שעושים את הבדיקות המנהלתיות שלהם, אני בטוח שגם אפרת תוכל להרחיב על האירוע.

אבתיסאם מראענה: רגע, לא הבנתי, שנייה, מי תרחיב על האירוע?

מוטי סטלוביץ': רשות האוכלוסין וההגירה.

אבתיסאם מראענה: הבנתי, אוקיי.

מוטי סטלוביץ': הפקודה המנהלתית היא שלהם.

אבתיסאם מראענה: מוטי, אז בעצם אתם בתקופה האחרונה יותר בעצם מבינים את הכוח שלכם מבחינת היכולת שלכם להסתכל על הדברים ועל הסחר בהיתרים ואתם כאילו הרבה יותר מודעים לתופעה?

מוטי סטלוביץ': ההחלטה של המתפ"ש ושל האלוף הייתה לקחת את כל המשאבים שיש לו, ובאמת שאין לו, כי אין לנו המון סמכויות באכיפה ברמה הארצית - - -

אבתיסאם מראענה: נכון, אבל יש לכם בעצם את היכולת להעביר מידע.

מוטי סטלוביץ': זה ביחד עם הגופים האחרים, לא רק בהעברת מידע, אלא לתכנן מהלכים משותפים.

מוטי סטלוביץ': הערה אחרונה שחשוב לי להגיד, אנחנו עושים שורה של פעולות מול הרשות הפלסטינית, זה לא המקום לפרט אותן, אני מניח שניתן לפרט אותן בפגישה שאת מתכננת לעשות איתנו.

מוטי סטלוביץ': אבל, גם הם חלק מהתהליך והם שותפים לתהליך של אכיפה מול הספסרות בשטחם.

מוטי סטלוביץ': הם מובילים את הבעייתיות בתהליך, הם מתנגדים אליו והם עושים תהליכים בשיתוף פעולה איתנו.

אבתיסאם מראענה: מעולה.

אבתיסאם מראענה: אתה יכול להגיד לי מתי נפגשתם עם רשות המיסים ובעצם רשות האוכלוסין?

אבתיסאם מראענה: אני מבינה שהיו לכם שתי פגישות.

מוטי סטלוביץ': עם רשות האוכלוסין יש לנו בממוצע פגישה פעם ביומיים בנושא הסחר בהיתרים.

מוטי סטלוביץ': הפגישה האחרונה הייתה בשבוע שעבר גם עם רשות האוכלוסין.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

מוטי סטלוביץ': עכשיו, מעבר לזה, אנחנו לא נפגשים רק עם גורמי האכיפה, הנושא הזה גם נדון בין הרמ"ח האזרחי וגם עם ראש רשות המיסים.

מוטי סטלוביץ': זו סוגיה שמתעסקים בה גם ברמת ההנהלה, על מנת שכל המשאבים יופנו לאירוע.

אבתיסאם מראענה: תגיד לי שאלה, יכול להיות שאתה לא הבן אדם שצריך לענות לי עליה, מה עם כרטיס ביומטרי בעצם שעובד שיכול להיכנס איתו, שיש שם בעצם את כל הפרטים שלו ושזה יהיה מסודר?

מוטי סטלוביץ': כל עובד בישראל מחזיק בכרטיס ביומטרי.

אבתיסאם מראענה: כל עובד בישראל שנכנס גם לשטח של הרשות?

מוטי סטלוביץ': כל עובד פלסטיני שנכנס משטח הרשות לעבודה בישראל מחזיק בכרטיס הביומטרי לתושב.

מוטי סטלוביץ': הכרטיס הזה גם מאפשר להחזיק את כל הפרטים שלו והוא גם מאפשר כניסה הרבה יותר נוחה ואפקטיבית במעברים.

מוטי סטלוביץ': אבל, אם העובד מועסק על ידי מישהו כחוק והוא החזיק את הכרטיס, הפער הוא לראות אם הוא מועסק בדיוק בהתאם להתניות שבהתאם אליהם הוא קיבל את היתר התעסוקה.

אבתיסאם מראענה: בעצם בתוך הכרטיס שלו יש את היתר העסקה שלו?

אבתיסאם מראענה: אתם בעצם מזהים מי, איפה והכל?

מוטי סטלוביץ': יש את כל הפרטים שלו גם בכרטיס המגנטי.

אבתיסאם מראענה: אז, אם זה נמצא בכרטיס המגנטי, כשקונים היתר, סוחרים בהיתרים, אז תנסה להסביר לי את התמונה.

אבתיסאם מראענה: נכנסים כמאה אלף עובדים פלסטינים מהרשות הפלסטינית מדי יום, נכון?

אבתיסאם מראענה: בסדר גודל.

מוטי סטלוביץ': מסכים.

אבתיסאם מראענה: מסכימות ומסכימים.

אבתיסאם מראענה: עכשיו, יש להם כרטיס ביומטרי שנכנסים דרך המעברים ובעצם מי שקונה את ההיתר למי הוא מציג אותו בעצם?

מוטי סטלוביץ': ברגע שבן אדם נכנס במעבר הוא מציג את הכרטיס בנקודת הכניסה, זה די דומה לכניסה באמצעות דרכון ביומטרי.

אבתיסאם מראענה: מה זה דומה?

אבתיסאם מראענה: הוא ביומטרי ההיתר?

אבתיסאם מראענה: לא, הוא לא, הוא נייר.

מוטי סטלוביץ': הבן אדם לא מחזיק את הנייר ביד.

מוטי סטלוביץ': ההיתר מוזן בכרטיס, כשהוא עובר במעבר סדור להולכי רגל, למשל, מעבר קלנדיה או כל מעבר אחר שתבחרו, הנתונים שלו מצויים בכרטיס והמעבר מותנה בזה שהכרטיס נסרק.

מוטי סטלוביץ': היתרי הנייר כבר די עברו מהעולם, במיוחד בתעסוקת הפועלים.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם אתה אומר לי שמי שקונה את ההיתר, משלם עליו אלפיים חמש מאות שקל בסחר, שזה המלחמה שלנו, בטח בדיון הזה, אז אתה אומר מזינים לו את ההיתר שהוא קנה בתוך הכרטיס המגנטי.

מוטי סטלוביץ': תופעת הסחר בהיתרים, במיוחד בעובדים חוקיים, היא לא תמונה אם הזינו לו היתר, השאלה אם בן אדם, קודם כל, מועסק על ידי המעסיק שלו ואם למעסיק הזה יש מתווך באמצע שלמעשה גובה ממנו את העמלה.

אבתיסאם מראענה: אני פשוט חושבת איך אנחנו בעצם לא מסוגלים ומסוגלות להעלות על הסוגיה הזו.

אבתיסאם מראענה: אם הכול מוזן דרך הכרטיס המגנטי בעצם - - -

רות וסרמן לנדה: אבל לא כולם נכנסים בכניסות הסדורות, תתקן אותי אם אני טועה.

אבתיסאם מראענה: לא, אנחנו לא שם.

אבתיסאם מראענה: הם כן נכנסים, זה בדיוק מה שהוא אומר.

רות וסרמן לנדה: יש סחר בהיתרים של העובדים שנכנסים בכניסות המוסדרות?

אבתיסאם מראענה: בדיוק, כן.

מוטי סטלוביץ': אנחנו צריכים להסתכל על האירוע הזה בשתי רמות, אירוע ראשון הוא אנשים שהם שוהים בלתי חוקיים והם קונים היתר מזויף והם מנצלים אותו מבלי שהם נכנסים דרך המעברים הסדורים.

מוטי סטלוביץ': האירוע השני אלו אותם מעסיקים שמעסיקים עובד והוא לא עובד בהתאם ליעוד ההיתר שלו, שזה אירוע שאנחנו מאוד ממוקדים לטפל בו בשלב זה.

אבתיסאם מראענה: אז, אני מציגה אותך חברת הכנסת, רות וסרמן לנדה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בעצם מדברות כאן בדיוק על הסוגיה הזו שהם נכנסים במעברים עם הכרטיס הביומטרי, שאותו עובד פלסטיני בעצם קנה כל חודש באלפיים ארבע מאות, אלפיים שמונה מאות, לפעמים זה מגיע, ההיתר.

אבתיסאם מראענה: העניין הוא לא עניין אם הוא חוקי או לא חוקי, או אם הוא נכנס דרך מעבר או דרך איזו פרצה שנמצאת באיזה שהוא מקום.

רות וסרמן לנדה: אבל מי מקנה למתווך הזה, כלומר מאיפה הכוח של המתווך?

רות וסרמן לנדה: הרי, אם הפלסטיני יודע שהוא יכול לקבל את ההיתר גם ללא המתווך, למה לא ללכת.

רות וסרמן לנדה: אולי יש איזו שהיא לקונה - - -

קריאה: אני אשמח להסביר.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא פה בהסברים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בסוגיה של סחר בהיתרים אנחנו הרבה הרבה זמן, לפחות שלושה, ארבעה חודשים, אנחנו מתעסקות בוועדה בסוגיה הזו של סחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: תהיי איתנו, כי אנחנו פה מתחילות להסדיר את הסוגיה ולהבין אותה עוד יותר ולטפל בה, אנחנו כבר בטיפול של הסחר בהיתרים.

רות וסרמן לנדה: לא, בשביל זה אני פה, אני רוצה לעזור.

אבתיסאם מראענה: בטח, תודה.

אבתיסאם מראענה: אז אני מודה לך, מוטי, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט רוצה לתת זכות דיבור לענבל משש מרשות האוכלוסין.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה שאתם כל יום נפגשים פעמיים עם המתפ"ש ואני רוצה להבין בדיוק איך התקדמנו מאז ואתם במיוחד, אתם הכוח של האכיפה, מה קורה שם.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח שתספרי לי מה קרה לנו בשבוע האחרון עם הסוגיה של המעצרים, איך זה הגיע אליכם ואיך זה התגלגל למשטרה.

ענבל משש: אז קודם כל, צהריים טובים.

ענבל משש: כפי שתיאר פה מוטי, אז באמת הם השותפים המרכזיים שלנו בשיח היום יומי כמעט שנערך מול המנהל האזרחי הוא מאוד משמעותי.

ענבל משש: יש פה תהליכי עבודה שוטפים ובקרה שוטפת שנעשית מדי יום על הזמנות של עובדים באפליקציה וכדומה, זה משהו משותף ויום יומי.

ענבל משש: בכל מקרה, אני רק אזכיר שנמצאת פה גם עורכת הדין אפרת לב ארי בזום, וגם שמעון זיגזג מנהל אגף חקירות למעסיקים מהרשות, שהיה בדיון הקודם, שניהם נמצאים.

ענבל משש: אז התהליך הזה באמת נכנס לעבודה בעצימות מאוד מאוד גבוהה.

ענבל משש: אנחנו מנסים למגר את התופעה יחד, כפי שתראו פה, אז יש פה צוות פעולה משותף לנו למנהל האזרחי, למשטרה ולרשות המיסים.

ענבל משש: אני לא יודעת אם מוטי ציין את זה, אבל כמדומני היה לנו דיון אחרון ביום חמישי האחרון.

ענבל משש: בכלל, בשבועיים האחרונים - - -

אבתיסאם מראענה: על מה אתם מתדיינים?

אבתיסאם מראענה: מה מעסיק אתכם שם?

ענבל משש: על פעולות שעלינו לנקוט על מנת למגר את התופעה - - -

אבתיסאם מראענה: כמו מה?

ענבל משש: אנחנו מדברים כבר בתכנית האופרטיבית, אנחנו לא בשלב של הבנת התופעה, כי אנחנו די מבינים את התופעה.

ענבל משש: אנחנו מבינים את היקפי התופעה, הפעולות, אנחנו כבר נכנסנו ממש למסלול של עבודה ופעולה כשאנחנו בוחנים באילו פעולות, באילו צעדים ובאילו צירים אנחנו צריכים להתקדם.

ענבל משש: את מכירה את הציר הזה של התשלום של המשכורת המקוון לחשבונות הבנק, זה ציר אחד והוא נפרד.

ענבל משש: במקביל, אנחנו עושים עוד המון פעולות יחד עם משטרת ישראל ומנהל האכיפה שלנו.

ענבל משש: בנוסף, גם במישור המודיעיני שאין מקום כרגע לפרט אותם, אבל אם שמעון ירצה להרחיב אז הוא יכול.

ענבל משש: אני יכולה להגיד שבשבועיים האחרונים ערכנו ללמעלה משמונה עשר שימועים למעסיקים שנחשדו בהעסקה לא ישירה של עובדים - - -

אבתיסאם מראענה: איך חשדתם בהם?

אבתיסאם מראענה: מה היה שם?

ענבל משש: שיתוף פעולה שלנו עם המנהל האזרחי, כשהם מדווחים לנו על פעילות חריגה באפליקציה של מעסיקים, אנחנו בודקים.

ענבל משש: אם מעסיק קופץ מהעסקה של שני עובדים או עשרים עובדים לארבע מאות עובדים, זה מדליק נורה אדומה.

אבתיסאם מראענה: זה משהו שאתם פתאום רואים את זה קורה לנו בגלל האפליקציה?

אבתיסאם מראענה: בגלל מה?

ענבל משש: תראי, אני יכולה להגיד שעם שינוי שיטת השוק החופשי, אז כשאין מכסה למעסיק, אז מעסיקים באפליקציה מזמינים עובדים בלי מכסה כמותית.

ענבל משש: אגב, גם את זה שינינו כי תיקנו את הנוהל שלנו, הוא התפרסם וכבר יש מכסה מקסימלית פר סיווג למעסיק, תיכף אני אגע בזה.

ענבל משש: אבל, כן, אין ספק שהנושא הזה נמצא במיקוד, גם הדיונים שנערכים פה בוועדה הם מאוד מאוד חשובים, הם בהחלט מניעים לפעולה של כלל משרדי הממשלה השונים שמוצאים את עצמם באמת מחויבים לטפל בתופעה הזו.

ענבל משש: אז, זה גם היה בדיון הקודם וגם בדיון הנוכחי, אז באמת נעשית פעילות גם של צעדים וצירים שאנחנו מתקדמים.

ענבל משש: קודם כל, למעלה משמונה עשר שימועים שנערכו בשבועיים האחרונים בהיקף של שלושת אלפים עובדים, של מעסיקים, חלקם נמצאים בשלבים שונים, שמעסיקים צריכים להגיב, חלקם בקבלת ההחלטות של המנכ"ל ככל שיש העסקה לא ישירה ולא חוקית - - -

רות וסרמן לנדה: סליחה שאני קוטעת אותך, אפשר לשאול מה היא הענישה למעסיק שמעסיק בעצם באופן לא ישיר, כלומר שיש סיכוי גבוה שהוא מעסיק אנשים שסחרו בהיתרים שלהם?

ענבל משש: כן, אז יש כמה צירים, במישור המנהלי אנחנו שולחים שימוע למעסיק.

ענבל משש: במידה והוא לא מגיב או שהוא מגיב ובכל זאת יש ממצאים וראיות ברמה המנהלית שהוא כן מעסיק שלא בצורה ישירה, אז אנחנו יכולים לבטל את ההיתר, לשלול לו לשלוש קדימה את ההיתר, להעביר את זה למנהל האכיפה לבחון ברמה הפלילית.

ענבל משש: ציר נוסף שהתקדמנו אתו, זה שאנחנו יחד עם רשות המיסים, אני לא רואה פה את אמוץ, אבל - - -

רות וסרמן לנדה: מה עם קנסות?

ענבל משש: זה ציר פלילי, מטפלים בזה במנהל אכיפה.

ענבל משש: זה יכול ללכת במקביל, גם פלילי וגם מנהלי, זה לא בכפיפה.

ענבל משש: בנוסף, אמרנו, גם רשות המיסים שמשלבת איתנו זרועות, העברנו לה תיקים של ההחלטות שהתקבלו על ידי מנכ"ל הרשות לבחינתם, אולי הם יזמינו את אותם מעסיקים לחקירה ויגלגלו משם לטיפול שלהם בכלים ובאמצעים שעומדים לרשותם.

רות וסרמן לנדה: כלומר, כרגע אדם שמעסיק באופן לא ישיר פלסטינים, שהוא מבין שהדבר הזה שווה בהסתברות גבוהה להעסקת אנשים שסחרו בהיתרים שלהם, זה הליך בירוקרטי מעצבן, אבל אין בהכרח איזה שהוא דין, אין ענישה שהיא ברורה בסוף התהליך הזה.

רות וסרמן לנדה: כלומר, זה לא לא-חוקי להעסיק לא ישירות פלסטינים.

ענבל משש: זה לא חוקי, חד משמעית, ברחל ביתך הקטנה.

רות וסרמן לנדה: זה לא חוקי?

ענבל משש: זה לא חוקי להעסיק עובד פלסטיני בלי שיש למעסיק היתר מרשות האוכלוסין וההגירה להעסיק עובד פלסטיני, ובלי שיש לעובד רישיון עבודה בישראל, צריכים להתקיים גם השניים.

רות וסרמן לנדה: אבל את לא עונה לי על השאלה, השאלה אם זה לא חוקי להעסיק אדם פלסטיני באופן שהוא לא ישיר, כלומר בהבנה שיש אדם מתווך באמצע, שיש מישהו באמצע, האם זה חוקי או לא חוקי?

ענבל משש: לא, בוודאי שלא חוקי.

רות וסרמן לנדה: בטוח?

ענבל משש: כן, זה לא חוקי, בוודאי.

רות וסרמן לנדה: אז, לדעתי, השאלה שצריכה להישאל כמה העמדות לדין היו בגין מעסיקים, כי יש המון מעסיקים שמעסיקים באופן לא ישיר, האם זה נאכף או לא נאכף, ואם זה לא נאכף, אז השאלה היא למה, על מנת למגר את התופעה.

ענבל משש: נכון, אז ללא ספק צריך למגר את התופעה, אגב היא גם לא חדשה, גם על זה יש סכמה.

ענבל משש: אני יכולה להגיד עוד פעם מהכובע שלנו, ברשות האוכלוסין וההגירה, לגבי אכיפה מנהלית שנעשית, היא נעשתה לאורך השנים, אכן לא ברמה מספקת.

ענבל משש: אבל, רואים שינוי וקפיצה כבר ב-2021 וב-2022 כבר בשבועיים האחרונים אמרתי את מספר השימועים שערכנו ואת היקפי העובדים - - -

רות וסרמן לנדה: אבל מה היא המשמעות של שימוע?

ענבל משש: המשמעות של שימוע, אמרתי, יש מישור מנהלי ויש מישור פלילי, בסדר?

ענבל משש: הסמכות שלנו במנהל העובדים הזרים, שאני משמשת ראש מנהל עובדים זרים, הוא במישור המנהלי.

ענבל משש: במישור המנהלי כאשר אני נותנת היתר למעסיק, אז אני בודקת שהוא מעסיק על פי דין וככל שיש חשד, בסדר?

ענבל משש: כשהוא לא מעסיק באופן ישיר עובדים, אז אנחנו בודקים את זה, שולחים לו שימוע שולחני, מנהלי.

ענבל משש: הוא אמור להגיב בתוך שבועיים ימים וככל ולא, אז אנחנו מבטלים את ההיתר, על מנת קודם כל לעצור את העבירה, שלא יהיה המשך לעבירה - - -

רות וסרמן לנדה: אבל, הענישה - - -

ענבל משש: לא מן הנמנע שיינקט נגדו גם הליך פלילי, הם יכולים ביחד.

רות וסרמן לנדה: אני בצד שלך, לא מן הנמנע זו מילה יפה שמשתמשים בה הרבה, על מנת להגיד גם את זה וגם את זה.

רות וסרמן לנדה: השאלה היא אם הענישה היא בעצם לקחת ממנו את ההיתר, שזו ענישה השאלה אם מספיק מחמירה.

רות וסרמן לנדה: האם אין בגין עבירה על החוק, העמדה לדין שתמגר בצורה הרבה יותר משמעותית את התופעה הזו, שלא כל כך ממוגרת להבנתי והיא רק תופסת יותר ויותר נפח.

רות וסרמן לנדה: כלומר, לקחת לו את ההיתר, אבל בעצם יכול להיות שזה לא מספיק וזה התפקיד שלנו, אגב להחמיר את הענישה, את החקיקה.

רות וסרמן לנדה: אני שואלת אותך, ההיפך, על מנת להיות לעזר מבחינת מתן המענה.

ענבל משש: מצוין, השאלה שלך היא ממש טובה.

ענבל משש: אחת, אני מסכימה לחלוטין שזה לא מספיק לעצור רק בלקחת את ההיתר, בסדר?

ענבל משש: אבל צריך לעצור את ההמשך של הפעילות הלא חוקית וזה דבר מאוד מאוד חשוב.

ענבל משש: במקביל, אם את רוצה לשמוע הרחבה על הכלים הנוספים שעומדים או על אופציות נוספות אפשריות, אפשר רגע להציע שאולי אפרת, היועצת המשפטית שלנו, תרחיב בנושא הזה של האכיפה הפלילית לצד האכיפה המנהלית, ואולי כלים נוספים שאולי כדאי, ניתן או קיימים, אז אם רוצים קצת הרחבה אז אפשר רגע לבקש מאפרת טיפה להרחיב - - -

אבתיסאם מראענה: לא עכשיו.

אבתיסאם מראענה: תמשיכי עם דברייך ואנחנו נעבור תיכף לאפרת.

אבתיסאם מראענה: תודה.

ענבל משש: אז במקביל אמרתי שגם מטפלים באופן אפקטיבי, גם העברנו תיקים לרשות המיסים, על מנת שיבדקו באמצעים העומדים לרשותם - - -

אבתיסאם מראענה: לא, מבחינת המידע בין מה שאתם מעבירים לרשות המיסים או למשטרה, המידע כן עובר.

אבתיסאם מראענה: אין שם איזה צינור, פקק שהמידע לא עובר?

אבתיסאם מראענה: הדברים כן עוברים.

ענבל משש: לא, אני חייבת להגיד באמת מהדיון האחרון יצאתי ממש בהרגשה טובה של שותפות אמיתית בין משרדים שונים, לפעול ביחד ולטפל בתופעה הזו באמת ביד קשה.

ענבל משש: מדובר גם על המנהל האזרחי, גם אנחנו כמובן, גם רשות המיסים, גם משטרת ישראל וכולם שנכחו בדיון.

ענבל משש: זאת אומרת, אנחנו קובעים דיונים איטיים להתכנס מדי שבוע, ובאמת ברמה האופרטיבית להתחיל לראות פעולות, אמרתי, גם בשטח, שאולי שמעון ירצה להרחיב על זה, גם ברמת המודיעין שנאסף כרגע וגם אנחנו במישור המנהלי ממשיכים.

ענבל משש: אני חוזרת ואומרת גם מהמנהל האזרחי, הרי התופעה הזו היא לא רק פה, היא גם ברשות הפלסטינית, ראשיתה שם אפילו, אז ביקשנו גם מהמנהל האזרחי לטפל במה שקורה בצד השני גם מול הרשות הפלסטינית וכוחות הביטחון שלהם וגם זה נעשה.

ענבל משש: אז, אנחנו בצירי התקדמות שונים ועובדים באמת בכמה מוקדים, גם ברשות הפלסטינית באמצעות המנהל האזרחי, גם פה בסחר בהיתרים, לפחות לאותם אלו שיש להם היתר, אז זה באמצעות אכיפה מנהלית.

ענבל משש: בנוסף, גם ברמה המודיעינית של מנהל האכיפה וזרים שכרגע אוספת את המודיעין, גם רשות המיסים שמטפלת בתופעה בהקשר שלה ובוחנת כרגע זימון של מעסיקים אליהם, על מנת להמשיך בסמכויות שלהם.

ענבל משש: להם, כפי שידוע, יש סמכויות ואפילו שיניים קצת יותר חדות.

ענבל משש: אז, בצירים השונים כן יש התקדמות, כולל פעילות הסברה, שלדעתי היא חשובה לא פחות מהאכיפה.

ענבל משש: אנחנו רוצים להתקדם בצירים גם של מניעה, גם של אכיפה וגם של הסברה, אז בצירים השונים אנחנו מנסים להתקדם ביחד.

ענבל משש: אני לא אומרת שאנחנו כרגע במצב אופטימלי וטוב, אני אומרת שאנחנו מתגבשים לכדי פעילות והיא כבר התחילה.

ענבל משש: זאת אומרת, בשבועיים האחרונים באמת נעשתה פעילות לפחות משמעותית ואנחנו ממשיכים ביחד.

אבתיסאם מראענה: יופי.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד שמחה לשמוע שיש התקדמות, יש הבנה שבהחלט צריך למגר את התופעה הזו.

אבתיסאם מראענה: תודה, ענבל.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע את אמוץ רז מהרשות למיסים.

אבתיסאם מראענה: אמוץ מה קורה?

אבתיסאם מראענה: מה נשמע?

אבתיסאם מראענה: לקח לכם קצת הרבה זמן להבין שיש בעיה מאוד גדולה, אני רוצה לשמוע שאתם כבר הבנתם ויש תהליכים של עשייה ועבודה.

אבתיסאם מראענה: אני מקווה לשמוע את זה.

אמוץ רז שגב: אני מקבל את הנימה הצינית קצת - - -

אבתיסאם מראענה: לא, ממש לא.

אבתיסאם מראענה: צינית אני לא, לא בשלב הזה, עוד לא.

אבתיסאם מראענה: אבל, רציתי להגיד שבישיבה הקודמת היה מן תחושה כזו של בדיוק לא ידענו, לא שמענו, לא ראינו ולא היינו.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין האם בעקבות הפגישות שכן מתקיימות בינכם לבין משטרת ישראל לרשות האוכלוסין ומתפ"ש, אני רוצה להבין שבאמת ישנה הבנה ברשות המיסים שכן דברים קורים ואני רוצה לשמוע עליהם.

אבתיסאם מראענה: טוב, אני רואה שיש תקלה בזום עם אמוץ.

אבתיסאם מראענה: אז, נעבור בינתיים לזיגזג.

שמעון זיגזג: צהריים טובים.

שמעון זיגזג: אני רוצה לחדד דברים שאולי לא חידדתי מספיק בדיון הקודם, ובהקשר ישיר לשאלה ששאלה ענבל בנוגע לאכיפה עקיפה של הנושא הזה.

שמעון זיגזג: בשנה מנהל האכיפה פותח בין שבעים שנים כתיקונן כמובן, בין שבעים לארבע מאות תיקים שעוסקים בהעסקה לא חוקית של תושבי שטחים בענפים שונים, בניגוד לתנאי הרישיון וכן הלאה.

שמעון זיגזג: זה נאכף במישור הפלילי, הדבר הזה מסתיים או בקנסות מנהליים או בכתבי אישום.

שמעון זיגזג: זה לגבי שאלה שנשאלה כאן, נתונים אפשר לבקש וכמובן זה יישלח בצורה מסודרת לוועדה, על אף שזה נשלח בעבר.

שמעון זיגזג: זה לגבי היקף התיקים, זה גם לגבי פרסומים גם בתקשורת שקיבלו ביטוי, לטעמי, ממש לא מדויק ולא נכון בנושא הזה, בלשון המעטה, אם אפשר לומר - - -

אבתיסאם מראענה: על מה אתה מתחשבן איתי?

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי, עוד פעם, אני לא שומעת טוב.

שמעון זיגזג: חס וחלילה.

שמעון זיגזג: אני אומר במיוחד נוכח פרסומים, בעקבות הוועדה האחרונה - - -

אבתיסאם מראענה: כן, נכון קצת לא הייתם מדויקים, מה נעשה.

אבתיסאם מראענה: אני לא אחראית על התקשורת במדינת ישראל.

שמעון זיגזג: אני חושב שהפרסומים היו רחוקים מלהיות מדויקים.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אז זיגזג, תסביר את עצמך, מאוד חשוב לי.

אבתיסאם מראענה: תגיד לי מה אתה עושה, יש פיקוח, אין פיקוח, מה עשינו, מתי הסיפור הזה יסתיים, כי אני רוצה לעבור לנושאים אחרים בוועדה הזו.

אבתיסאם מראענה: לא כל הזמן אני רוצה לעסוק בסחר בהיתרים, זו ההזדמנות שלך להגיד את מה שאתה באמת עושה ולשקף את העבודה שלך.

אבתיסאם מראענה: אני נותנת לך שלוש וחצי דקות לספר לי את הסיפור של העשייה המדהימה שאתה עושה, בבקשה.

שמעון זיגזג: אוקיי.

שמעון זיגזג: אז כמו שציינתי, בשנים שכתיקונים אנחנו פותחים בין שבעים לארבע מאות תיקי חקירה נגד מעסיקים שמעסיקים תושבי שטחים בניגוד לתנאי הרישיון שלהם, שזו אכיפה באופן עקיף כמובן על הנושא שבו אנחנו דנים.

שמעון זיגזג: זה בהקשר לשאלה שנשאלה על ידי ענבל קודם לכן, אז בוודאי שנעשית אכיפה מהסוג הזה.

שמעון זיגזג: בנוסף, מוטלים קנסות משמעותיים על מעסיקים וגם כתבי אישום.

רות וסרמן לנדה: אנחנו נשמח לקבל את הנתונים האלה, כי לפי הנתונים שלי המשטרה לא הגישה כתב אישום מ-2015, אני חושבת שפה טמונה הבעיה.

שמעון זיגזג: אני לא מהמשטרה.

רות וסרמן לנדה: לא, ברור לי, אתם עושים את העבודה ואז זה אמור להגיע לאן שהוא ולהיות מתורגם למעשה שכואב.

אבתיסאם מראענה: רות, העבודה לא נעשתה, עכשיו היא נעשית.

אבתיסאם מראענה: נקודה.

אבתיסאם מראענה: סליחה שאני אומרת את זה בצורה כל כך חריפה, אבל פשוט הרבה עבודה של אכיפה שלכם לא נעשתה.

אבתיסאם מראענה: עכשיו היא כן נעשית, לא בגללי, זה בגללכם, זה בגללם, בגלל האנשים שאכפת להם וגם בגלל הוועדה הזו שנותנת בראש, מה לעשות.

אבתיסאם מראענה: עכשיו אנחנו עובדות לשם מיגור התופעה הזו.

אבתיסאם מראענה: מה לעשות, כן, אני חושבת שיש כתב אישום אחד שהיה באמת, זה מה שמטייל לנו בגוגל.

רות וסרמן לנדה: אז אולי להביא לפה גורם משטרה.

שמעון זיגזג: סליחה, אני לא יודע מאיפה הנתונים האלה.

שמעון זיגזג: אני כאן על מנת להציג נתונים של מנהל אכיפה לא מהשבוע שעבר, אלא לאורך השנים.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, אנחנו מקשיבות לך.

שמעון זיגזג: אז, אני אומר באופן כללי, לאורך השנים, נפתחו בין שבעים תיקים לארבע מאות תיקי חקירה בשנה.

שמעון זיגזג: כל שנה לאורך כל קיום, קיומו של מנהל אכיפה מרגע שהוא נוסד שוב פעם.

שמעון זיגזג: לכן, זה לא איזה משהו בעקבות הוועדה או בעקבות משהו שקשור לאירועים האחרונים, אלא אני מדבר על פעילות שוטפת של מנהל האכיפה.

שמעון זיגזג: אני מקווה שאני מובן?

אבתיסאם מראענה: כן, מאוד.

שמעון זיגזג: ואנחנו מדברים על אכיפה של העסקה לא חוקית של תושבי השטחים, אם בניגוד לתנאי הרישיון, בניגוד לענף הלא מתאים וכן הלאה.

שמעון זיגזג: זו כמובן אכיפה באופן עקיף על הנושא שאנחנו דנים בו, זה בעניין הזה.

שמעון זיגזג: מעבר לכך, אני חושב שענבל באמת דייקה, אנחנו ניצבים בפני מספר חסמים.

שמעון זיגזג: לאורך הדיונים שלנו, יחד עם משרדי הממשלה האחרים, בעקבות הדיון האחרון, ברור שזה לא המקום לעלות את החסמים האלה - - -

אבתיסאם מראענה: למה?

אבתיסאם מראענה: תן לי לעזור לך.

אבתיסאם מראענה: אילו חסמים?

שמעון זיגזג: אז שוב, זה לא המקום לעלות אותם.

שמעון זיגזג: בהחלט זה לא עולה בקנה אחד עם איך שגורמי האכיפה באמת עובדים.

שמעון זיגזג: הם לא מפרסמים את שיטות העבודה שלהם לפני שהם עובדים, אבל אני יכול לומר ששני הערוצים המרכזיים שאנחנו צריכים לעבוד עליהם כמובן זה הערוץ המנהלי, ביטולי היתרים למעסיקים שהם פורעי חוק.

שמעון זיגזג: בנוסף, המישור השני, שהוא יותר מורכב, שהוא המישור הפלילי, כאן אנחנו צריכים לעבוד יחד.

שמעון זיגזג: כמובן כל אחד באופן עצמאי ינסה את כוחו בעניין וגם באופן משולב לפי הצורך.

שמעון זיגזג: אני רק יכול לומר שזה נושא לא פשוט לאכיפה, נוכח חסמים מסוימים שאנחנו בהחלט בעתיד אולי גם נוכל לבוא ולפרוס את זה בצורה הכי שקופה שיש.

שמעון זיגזג: אני יכול לומר על קצה המזלג שפה אני לא הצלחתי לאתר תמונות של תושבי שטחים אלינו, זה משהו שהוא קריטי בהליך הפלילי.

שמעון זיגזג: צריך להבין שישנה הפרדה ברורה בין ההליך המנהלי והפלילי ולבין הכלים שאנחנו יכולים להשתמש בשני הערוצים הללו.

שמעון זיגזג: הערוץ הפלילי דורש הוכחה של אותה עבירה בוודאות מאוד מאוד גבוהה, כמו שציינה חברתי בוועדה הקודמת, אין תלונות של העניין הזה.

שמעון זיגזג: בתיקי החקירה שאנחנו ניהלנו, אנחנו לא זכינו לשיתוף פעולה של תושבי השטחים בנושא הזה.

שמעון זיגזג: אז, זה סוג מסוים של מושג לגבי קשיים מסוימים שאנחנו התמודדנו ואנחנו נתמודד איתם.

שמעון זיגזג: אני מאוד מקווה שעם הצוותים החדשים שבאמת ייכנסו לפעולה הזו, אנחנו נוכל להצליח הרבה יותר.

אבתיסאם מראענה: מה זה הצוותים?

אבתיסאם מראענה: מתי ייכנסו, הם עוד לא נכנסו?

אבתיסאם מראענה: על אילו צוותים אנחנו מדברות?

שמעון זיגזג: אנחנו מדברים על משרדי הממשלה האחרים, זה ברור, כמו שהתבטאתי בוועדה הקודמת.

שמעון זיגזג: זה מאוד מאוד קשה לעבוד כל משרד כשלעצמו, לרשות המיסים בהחלט יש את התכנים שלהם, למשטרה, למנהל האזרחי בוודאי שיכול לסייע.

שמעון זיגזג: אנחנו ניהלנו דיון מאוד מאוד ארוך על הנושא הזה, ואני מאוד מקווה שאנחנו נצליח באמת להביא תוצאות בסוגיה הזו במישור הפלילי, על אף הקשיים.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אתה יכול לכתוב לי על הקשיים שאתה מדבר עליהם ועל החסמים במענה סודי ביני לבינך?

אבתיסאם מראענה: אתה שולח את זה לוועדה, האם זה אפשרי?

אבתיסאם מראענה: אני מאוד אשמח, מאוד, להבין מה החסמים שלכם, להבין מה הם הקשיים שם, על מנת שתשיבו כאשר אני יושבת פה ודורשת תשובות.

אבתיסאם מראענה: אז, אני אגלה יותר הבנה ואני גם לא מבינה, מה זה עניין ביטחוני?

אבתיסאם מראענה: אני אשמח שתכתוב לי את החסמים ואת הקשיים, שתשלח לי את זה כמסמך סודי לעיונה של אבתיסאם מראענה בלבד.

שמעון זיגזג: כן, גברתי, אני אשמח לקבל את הפנייה הזו בוודאי שיהיה.

שמעון זיגזג: אני רק רוצה לציין, כן?

שמעון זיגזג: שגורמי האכיפה, בדרך כלל, שהם נפגשים על מנת באמת לגבש תכנית אכיפה מסודרת ושלובה, לא נהוג לפרסם בציבור בדיוק באילו דרכים וקבוצות הם אמורים לנקוט, כן?

שמעון זיגזג: זה משהו שהוא די מקובל.

רות וסרמן לנדה: סליחה שאני קוטעת אתכם שוב, אבל הבקשה היא לא לדעת באילו דרכים, כי לגמרי יש כבוד לדרכים שהן צריכות להישמר באופן דיסקרטי, זה ברור לחלוטין.

רות וסרמן לנדה: הדבר האחרון שאנחנו רוצים לעשות זה לחבל.

רות וסרמן לנדה: הדבר שאנחנו מבקשים הוא לדעת, עוד פעם, אם אתם עושים את העבודה במנהל האוכלוסין וגם אתם במנהל האכיפה, יכול להיות שהפקק הוא במשרד לביטחון פנים ואנחנו תפקידנו פה הוא באמת לפקח לזה שהפקק הזה ייחלץ.

רות וסרמן לנדה: לא בדרכים לאכיפה, אלא האם יש באמת הרשעות, ולתחושתי יש שם איזו שהיא בעיה.

שמעון זיגזג: אז אני אוכל לפרט ולומר שיש חלוקת עבודה בינינו לבין המשטרה משנת 2010, אם אני לא טועה, שהיא ברורה.

שמעון זיגזג: חלוקת העבודה היא שלמעשה אנחנו אוכפים העסקה לא חוקית של תושבי שטחים שהם מורשים לשהות בישראל, ומשטרת ישראל אוכפת תושבי שטחים ששוהים באופן לא חוקי בישראל.

שמעון זיגזג: אז בגדול - - -

רות וסרמן לנדה: לא, הכוונה היא ענישה כלפי המעסיקים שהם אזרחי ישראל.

שמעון זיגזג: אז בוודאי, כפי שאמרתי, מנהל האכיפה מגיש כתבי אישום וקונס מעסיקים בגין עבירה של העסקה לא חוקית - - -

רות וסרמן לנדה: מעולה.

רות וסרמן לנדה: אז את הנתונים האלה אפשר לקבל?

שמעון זיגזג: אז כמו שציינתי בפני יושבת הראש, בוודאי.

שמעון זיגזג: כאשר תתקבל פנייה רשמית בוודאי שאנחנו נעביר.

רות וסרמן לנדה: מעולה.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו בהחלט בשביל הפרוטוקול אני מבקשת שתכתבו לנו את החסמים, את המשברים, את הקשיים ואת הבעיות, תכתבו לנו אותם, תשלחו ואני מבטיחה שזה לא יהיה דיון ציבורי כל עוד שאני אבין שבאמת זה לא דיון ציבורי, זה עניין פנימי שלכם ואני אכבד אותו.

אבתיסאם מראענה: שמעון, תודה רבה לך.

אבתיסאם מראענה: אני חייבת לציין שהעניין הזה שפתאום אתן מופיעות ומופעים בפני הוועדה ואומרים פרטים, יש המון פרטים.

אבתיסאם מראענה: הוועדה הזו היא בהחלט מתוקשרת, היא משודרת, שומעים אותה וכותבים עליה, עיתונאים ועיתונאיות בהחלט עוקבים אחרי הוועדה הזו.

אבתיסאם מראענה: הם קשובים לנתונים שאתן מוסרות ומוסרים, הן מזהות ומזהים את היכולת שלכם כן להעביר את הנתונים או פחות.

אבתיסאם מראענה: אתם צריכים לקחת אחריות על מה שאתם אומרים ואומרות בוועדה, זה לא תפקיד שלי פה ללטף את מה שקורה כאן.

אבתיסאם מראענה: שכל אחד ייקח אחריות על התפקיד שלו, על העבודה שלו, כמו שיש לי אחריות על מה שאני עושה כאן.

אבתיסאם מראענה: אם מתפרסמת אחרי כל דיון איזו ידיעה בעדי, נגדי, נגד משהו שלא בדיוק הצגתם, תקחו על זה אחריות.

אבתיסאם מראענה: קחו בחשבון, שקודם כל, תנסו להגיע לא בזום, עם הזום סיימנו.

אבתיסאם מראענה: הזום אינו מיטיב עם הדיון, הוא מערים הרבה קשיים.

אבתיסאם מראענה: חוץ מזה, וואלה תבואו מדויקים, תעשו את העבודה שלכם, תבואו מוכנות ומוכנים לדיונים ותביאו את האנשים שמבינים מתוך משרדי הממשלה, שמבינים ומבינות בדיוק בנושא שאנחנו דנות בו.

אבתיסאם מראענה: אל תשלחו לי כל מיני אנשים שלא בדיוק על זה, לא מבין, קחו אחריות.

אבתיסאם מראענה: זו לא אחריות שלי מה כותבים עליכם בעיתונים, סליחה, תעשו את העבודה שלכם מצוין.

אבתיסאם מראענה: אני הכי מפרגנת בעולם כאשר אתם עושים אותה, אבל כשאתם לא עושים אותה, מה אני קשורה לזה?

אבתיסאם מראענה: אל תתחשבנו איתי פה בוועדה על מה כותבים עליכם בעיתונות.

אבתיסאם מראענה: מעבר לכך, עיתונות זה לא הכל.

אמוץ רז שגב: אז בדיון האחרון שניהלנו בישיבה המשותפת ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה יחד עם - - - .

אמוץ רז שגב: מה שהתקדמנו מאז העברת נתונים ביננו ומינוי - - - בתוך הבית.

אבתיסאם מראענה: לא, פשוט לא.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא שומעות אותך, אתה צריך לשפר את הזום שלך.

אבתיסאם מראענה: השיח הזה הוא קריטי וחשוב ואני מבקשת שתהיה במקום שיש בו אינטרנט ותוכל להעביר לי את המסר, אילו נתונים אתם מעבירים בינכם, מה זה הוועדה הזו שאתם רוצים להקים בין משרדית, לא משרדית.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין, אני לא יכולה כל שבועיים לכנס דיון ואני לא מקבלת תשובות.

אבתיסאם מראענה: אמוץ, אנחנו נפרד, אני לא שומעת.

אבתיסאם מראענה: תנסה לשפר את האינטרנט, תעשה טסט עם מישהו אחר מהמשרד וכשזה ישתפר תחזור אלינו.

אבתיסאם מראענה: תכתבו לנו ואני אשמח לשמוע אותך עד סוף הדיון.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה בהחלט לפנות לוורד ליכטר סול, היא גם נמצאת בזום, אגף החקירות המשרד לביטחון פנים.

ורד ליכטר סול: צוהריים נפלאים, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: כן, גברתי, אתם בדיון הקודם לפני שבועיים אמרתם לא ידענו, לא שמענו, לא היינו, אז מה עכשיו?

ורד ליכטר סול: נכון.

ורד ליכטר סול: האמת שידענו, שמענו, לא היינו, זה נשאר, כי היינו בחקירה סמויה בעקבות מיידעים שהגיעו אלינו מהמנהל האזרחי ויצאנו לפרוס שבוע לאחר הדיון, עצרנו ארבעה קבלנים בלבד.

ורד ליכטר סול: אין לנו מתלוננים מהצד הפלסטיני, אנחנו הגענו יחד עם רשות המיסים בשיתוף פעולה מלא יחד עם כונס הנכסים, עם הכנ"ר, והחקירה היא חקירה כלכלית.

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר חקירה כלכלית?

ורד ליכטר סול: זאת אומרת, שאנחנו מתמקדים בפן הכלכלי לא בהונאה, אין לנו את התיק של הונאה או קבלת דבר במרמה, שזו בעצם העבירה המקבילה לספסרות.

ורד ליכטר סול: אם אנחנו נסתכל על הספסרות כעבירה, זה קבלת דבר במרמה.

ורד ליכטר סול: את זה אין לנו, כי אין לנו את המתלוננים.

ורד ליכטר סול: אנחנו מנסים להגיע אבל זה קשה.

ורד ליכטר סול: מהצד השני, אנחנו כן עשינו פה צעד מאוד מאוד גדול - - -

אבתיסאם מראענה: לא, לא, ורד, בדיוק רציתי לשמוע את המשפט הזה שהשמטת.

אבתיסאם מראענה: את אמרת, מנסים להגיע אבל קשה, מה היה שם, באמצע?

אבתיסאם מראענה: בין רצינו לקשה.

אבתיסאם מראענה: איפה הקושי?

ורד ליכטר סול: לא, הקושי להגיע לעובדים, זו השאלה גברתי?

אבתיסאם מראענה: לא, אני לא יודעת איפה הקושי, את תגידי לי.

ורד ליכטר סול: לא, אני אומרת החקירה היא חקירה כלכלית שיצרה הדים, שמי שמתעסקים עם ספסרות של היתרים, אנחנו נגיע אליו.

ורד ליכטר סול: חקירה כלכלית היא חקירה מאוד מאוד כואבת, גברתי יושבת הראש.

אבתיסאם מראענה: ספרי לי עליה, אני מאוד אוהבת חקירות כואבות.

ורד ליכטר סול: אני לא יכולה בשלב הזה לספר - - -

אבתיסאם מראענה: לא, מה זה אומר חקירה כלכלית?

אבתיסאם מראענה: איך היא נראית?

ורד ליכטר סול: זה אומר חילוטים מאוד מאוד גדולים, קנסות למדינה.

ורד ליכטר סול: כונס הנכסים בתוך התמונה, רשות הנושים בתוך התמונה.

ורד ליכטר סול: חקירה כלכלית שתהיה מאוד מאוד כואבת לכיסם של אותם חשודים.

ורד ליכטר סול: בשלב זה הם חשודים, אגב.

אבתיסאם מראענה: והחקירה הכלכלית מאיימת על הרישיון של אותו קבלן?

אבתיסאם מראענה: מה הסנקציות שלה?

אבתיסאם מראענה: מה ההיקף הגדול שלה?

ורד ליכטר סול: גברתי, אני לא רשם הקבלנים, אני משטרת ישראל.

ורד ליכטר סול: אנחנו מעבירים את כל המיידעים למי שצריך להעביר, לרשות האוכלוסין מהקבלנים, למנהל ההיתרים מהמועסקים שקיבלו היתרים ברגע שאנחנו נצליח.

ורד ליכטר סול: אני לא יכולה להיכנס יותר לפרטי החקירה וזו בעצם החקירה.

ורד ליכטר סול: החקירה היא חקירה, גרידא, בפן הכלכלי כרגע.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

ורד ליכטר סול: אני ממשיכה ואומרת שאני כן בקשר ישיר מאוד עם גורמי האכיפה, העמיתים שלי, שכבר עלו פה לדיון.

ורד ליכטר סול: אנחנו כן מתכננים עוד פעילויות, אנחנו כבר מעבר לשלב התכנון.

ורד ליכטר סול: אני מבקשת מגברת יושבת הראש, לא להמשיך ולספר בנדון.

אבתיסאם מראענה: את מבקשת ממני לא לשאול יותר שאלות?

ורד ליכטר סול: אין לי בעיה, גברתי, ניפגש בארבע עיניים ותראי את מה שנוכל לספר, אבל לא בפורום הגדול הזה.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט מכבדת.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז את אומרת בעצם שפתחתנו ערוץ חדש, שמעולם לא שמעתי עליו בטח ובטח אצלנו בוועדה, שקוראים לו חקירה כלכלית.

אבתיסאם מראענה: זה ערוץ שלא דובר עליו אף פעם, פתאום את מנחיתה עליי - - -

ורד ליכטר סול: משטרת ישראל מתעסקת כבר שנים בזה.

ורד ליכטר סול: גם סוחר סמים מתנהלת נגדו חקירה כלכלית - - -

אבתיסאם מראענה: גברתי, אני רק יכולה ללמוד ממך, כן?

אבתיסאם מראענה: אני לא באה פה להגיד לך שום דבר.

אבתיסאם מראענה: אני רק אומרת שבתוך הדיונים בוועדה, עם כל הסוגיה הזו של סחר בהיתרים, הרעיון הזה או השיח הזה על חקירה כלכלית לא שמעתי על זה.

אבתיסאם מראענה: תמיד הייתה אמירה שהפלסטינית לא מתלוננים, הפלסטינים לא מתלוננים, ואם הם לא מתלוננים, אז אי אפשר בעצם להתקדם לחקירה פלילית או הונאה.

אבתיסאם מראענה: אז, בעצם היה סוג של אין הרבה ברירות, ופתאום את אומרת יש חקירה, פתחתם ערוץ.

אבתיסאם מראענה: הערוץ הזה קיים אצלכם, אבל אצלנו בדיון לא שמעתי על כזה דבר.

אבתיסאם מראענה: אז, אני רוצה להגיד - - -

ורד ליכטר סול: הערוץ הכלכלי קיים מאז ומתמיד, כאשר יש מניע כלכלי, כאשר ישנם כספים שמועברים בצורה לא חוקית או בניגוד לחוקים במדינת ישראל, אז אנחנו באמת מנסים להפעיל את כל הכלים, על מנת לפגוע בכיסם של אותם אנשים שמנצלים לרעה, לטובת כסף.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, מעולה.

אבתיסאם מראענה: ענת, את רוצה לשאול שאלה?

ענת מימון: לא, רק להבהיר, אני חושבת, שגם החקירה הכלכלית הזו היא חקירה פלילית.

ענת מימון: כלומר, אלו פשוט עבירות פליליות בתחום הכלכלי.

אבתיסאם מראענה: טוב, בשביל זה יש יועצת משפטית.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, ורד אני נפרדת ממך בשלב זה עד לפגישתנו בארבע עיניים, בסדר?

אבתיסאם מראענה: תודה, ורד.

ורד ליכטר סול: תודה, גברתי.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה בהחלט לתת את ההזדמנות ליצחק מויאל, ההסתדרות החדשה, להגיד את דבריו.

אבתיסאם מראענה: שלום אדוני, מה שלומך?

יצחק מויאל: שלום.

יצחק מויאל: אז קודם כל, אני שמח להיות פה.

יצחק מויאל: אני פה פעם ראשונה.

אבתיסאם מראענה: נכון, אני לא ראיתי אותך מקודם, איפה היית חצי שנה?

יצחק מויאל: קודם כל, לא הייתי חצי שנה, אבל הנציגים שלי היו פה.

יצחק מויאל: אני כל הזמן קיבלתי עדכונים, היו לי דיונים שקיבלתי התרעה של יום קודם, והיו לי התחייבויות או בתי משפט או בבית הדין האזורי לעבודה.

יצחק מויאל: אני שמח להשתתף, לעדכן אתכם בכמה דברים וגם לעזור לוועדה להתקדם ולמצוא אפיקים נוספים לטפל בבעיה הקשה הזו.

יצחק מויאל: אז קודם כל, אני נמצא בתפקיד כיושב ראש ההסתדרות משנת 2009, כל הסוגיה של הטיפול בעובדים הפלסטינים היא לא רק ההיתרים, ואני אתן קצת סקירה קטנה על מנת שתביני את כל התהליך.

יצחק מויאל: עם כניסתי לתפקיד, אנחנו חתמנו על הסכם עבודה קיבוצי, כלכלי, ענפי שקיבל צו הרחבה, שהכליל את כל תנאי העבודה.

יצחק מויאל: זה אחד ההסכמים הטובים בעולם, אני מרשה לעצמי להגיד את זה, כי הוא לא מפלה בין עובדים ישראלים, עובדים זרים ועובדים פלסטינים, גם בשכר, גם ברווחה וגם בכל מה שקשור לטיפול ואני אתן כמה דוגמאות.

יצחק מויאל: אחת הבעיות הקשות שנתקלתי בהן כיושב ראש ההסתדרות היא של סיום יחסי עובד ומעביד בין המעסיק הישראלי לבין העובד הפלסטיני.

יצחק מויאל: גיליתי שבשנת 2010, 2011 - - -

אבתיסאם מראענה: אדוני, אנחנו מדברות ומדברים על סחר בהיתרים.

יצחק מויאל: אז אני אסביר לך איך זה מתחבר, בסדר?

אבתיסאם מראענה: יאללה, חבר אותי.

יצחק מויאל: את תראי איך שזה מתחבר, כי אני הולך להציע כיצד ניתן לטפל בתופעה הזו, כי זה הגיע גם אליי.

יצחק מויאל: אני אסביר למה עד עכשיו לא טיפלו בבעיית הסחר בהיתרים כמו שצריך.

יצחק מויאל: אז קודם כל, בתביעות השכר של העובדים הפלסטינים, אני לא יודע אם את מטפלת בזה, אבל שתדעי שהצלחנו להקטין ולמגר את ניצול העובדים הפלסטינים בסיום העסקה שלהם.

יצחק מויאל: בנינו מנגנון בהתאם להסכם של הוועדה הפריטטית, שכל עובד פלסטיני יכול לפנות אלינו להסתדרות ללא שום תשלום או תמורה.

יצחק מויאל: אנחנו מסדירים את הזכויות שלו עם סיום יחסי עבודה.

יצחק מויאל: התחלנו לטפל במאתיים תיקים בשנה ב-2021, למרות הקורונה, טיפלנו באלף שלוש מאות תשעים ושש תיקים שעובדים פלסטינים תבעו את המעסיק, ותשעים וחמישה אחוז מהם צדקו שניצלו אותם.

יצחק מויאל: את התמורה הזו העובד מקבל ללא שום תשלום של שקל נוסף.

יצחק מויאל: עכשיו, לגבי ההיתרים.

יצחק מויאל: מדובר בתופעה ענקית - - -

אבתיסאם מראענה: נכון.

יצחק מויאל: אם זה חודשי, זה מגיע למאתיים עשרים מיליון שקל.

יצחק מויאל: אם זה שנתי, זה מגיע לעשרים וארבע מיליארד שקל.

יצחק מויאל: כי, עם הסכומים האלה, אם ניקח את השמונים וחמישה אלף עובדים פלסטינים, שמשלמים עבור היתר אלפיים חמש מאות, אלפיים שש מאות, אלפיים שבע מאות ואנחנו יודעים שזה קורה, אז תכפילי ותראי אם זה בחודש את המספרים.

יצחק מויאל: היכן הבעיה?

יצחק מויאל: שמי שמקבל את ההיתר, אין עליו מספיק סנקציות.

יצחק מויאל: אני מציע לוועדה לעשות את הדברים הבאים, קודם כל, כמו שעובדים עושים בהעסקת עובדים זרים, כל מי שמקבל את ההיתר חייב לחתום ולהתחייב שאם במידה והוא נתפס, לא צריך חקירה בשביל זה, לא צריך להקים יחידה בשביל זה.

יצחק מויאל: אם הוא נתפס שהוא העסיק עובד ואחר כך לקח ממנו כסף, הוא ייקנס במיליון שקל.

יצחק מויאל: בוא נראה איזה מעסיק ירצה לקחת אלפיים חמש מאות שקל, וייתנו לו קנס כזה גדול פעם ראשונה.

יצחק מויאל: בפעם השנייה, היה מי שאמר לי למה לא נעשה סנקציה על העובד?

יצחק מויאל: הרי, העובד המסכן מחפש עבודה.

יצחק מויאל: הרי, למה הוא משלם את האלפיים חמש מאות?

יצחק מויאל: כי הוא רוצה לעבוד.

אבתיסאם מראענה: נכון.

יצחק מויאל: מי שמחזיק ברישיון הוא מספסר בזה.

יצחק מויאל: הדבר השני שכדאי לעשות, נגד חברות הבניה.

יצחק מויאל: עכשיו, דיבר פה בחור ממנהל האכיפה, זה אחד האגפים שלא מתפקד בכלל, ואני אומר את זה כיושב ראש ההסתדרות.

יצחק מויאל: הוא מסר פה אילו שהם מספרים והוא לא רצה לתת אינפורמציות.

יצחק מויאל: יש לנו בעיה בענף הבניה, אנחנו רואים את הנפגעים, אנחנו רואים את ההרוגים - - -

אבתיסאם מראענה: אנחנו נדבר על זה, אדוני.

יצחק מויאל: כן, אז לכן אני אומר שזו תופעה שמנהל האכיפה במנהל ההסדרה, אני אומר את זה כיושב ראש ההסתדרות באחריות, לא מתפקד.

רות וסרמן לנדה: מה אתה מציע?

רות וסרמן לנדה: להחמיר את הענישה, להחמיר את הקנסות על המעסיק, זה מה שאתה אומר?

יצחק מויאל: לא, מי שמקבל את ההיתר.

יצחק מויאל: אתם יודעים מי מקבל את ההיתר?

יצחק מויאל: מי מקבל את ההיתר להעסיק את העובדים הפלסטינים?

ענבל משש: קבלנים רשומים.

יצחק מויאל: ממש לא.

יצחק מויאל: מי מקבל את ההיתר?

ענבל משש: קבלן רשום, מי שהוא קבלן רשום מגיש בקשה.

אבתיסאם מראענה: אדוני, היא עונה לך, אנחנו לא פה במבחן אמריקאי, היא עונה לך.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להתקדם, כי יש לי נושא חשוב שלחשוב עוד.

יצחק מויאל: אז אני שואל, מי מקבל את ההיתר?

ענבל משש: להעסיק עובדים זרים?

יצחק מויאל: לא עובדים זרים, עובדים פלסטינים.

ענבל משש: פלסטינים בבניין?

ענבל משש: קבלן רשום שהגיש בקשה.

יצחק מויאל: אבל מי מביא את העובדים?

יצחק מויאל: זה לא הקבלן, מי שמביא את העובדים זה ראיס, זו התופעה.

יצחק מויאל: זה לא הקבלן, זאת אומרת מי שמביא את העובד הוא לא הקבלן.

אבתיסאם מראענה: אתה מדבר על הראיסים שמספסרים שם, אוקיי.

רות וסרמן לנדה: הם ישראלים?

רות וסרמן לנדה: איזו תעודת זהות יש להם?

יצחק מויאל: הם ערבים ישראלים, מדובר גם בעורכי דין ישראלים.

יצחק מויאל: מדובר בתופעה - - -

אבתיסאם מראענה: הם גם פלסטינים.

אבתיסאם מראענה: הכל בסדר, בוא נתקדם, אדוני.

אבתיסאם מראענה: אנחנו כבר היינו בשיח הזה.

יצחק מויאל: אז מה שאני מציע, אל"ף, אני הייתי רוצה פה לשמוע מנציג התאחדות הקבלנים, אני יודע בוודאות שהיא מגנה את הדבר הזה, היא לא מוכנה.

יצחק מויאל: עכשיו הבעיה אמיתית, גם בנושא של הבטיחות, אין מספיק הגשת כתבי אישום על כלום.

אבתיסאם מראענה: אתה צודק.

יצחק מויאל: וזו הבעיה.

אבתיסאם מראענה: אני מסכימה.

יצחק מויאל: אם אתם לוקחים קבלן שנתפס בהפרה כזו שמנצלת את המסכן הזה, שיוצא בשלוש בבוקר ובארבע בבוקר כדי להביא אוכל לילדים שלו ולא מכניסים אותו לבית סוהר, זה לא ייעצר.

יצחק מויאל: חייבים לעשות סנקציה רצינית, המשרד לביטחון פנים, משטרה, משרד המשפטים.

אבתיסאם מראענה: אתה צודק, אני מודה לך מאוד.

אבתיסאם מראענה: אני חייבת לעבור גם על הסוגיה של ההכשרות.

אבתיסאם מראענה: סיפור חשוב ביותר ויש לנו פה נציגות ונציגים שבהחלט עבדו קשה להכין לנו את המצגת וגם בכלל, והדברים האלה כן קורים ואפשר לסיים את הוועדה הזו היום במשהו שכן קורה.

אבתיסאם מראענה: אז, אני מודה לך אדוני מההסתדרות החדשה.

אבתיסאם מראענה: עו"ד ואאיל עבאדי, מה שלומך?

אבתיסאם מראענה: הסתדרות, ענף הבניה.

יצחק מויאל: הוא השתתף בכל הוועדות.

אבתיסאם מראענה: הוא חמוד, בסך הכל.

אבתיסאם מראענה: הוא עושה עבודה מהממת.

ואאיל עבאדי: מאז הוועדה הקודמת ולפני זה, אני פשוט עושה מחקר וסקר בשביל גברתי.

ואאיל עבאדי: התחלנו בהכשרות ואני שואל חמישים ואחד עובדים פלסטינים כל יום.

ואאיל עבאדי: אני שואל אותם על ההיתרים, איך המצב ומה המצב.

ואאיל עבאדי: לדעתי, איך שאני מתרשם, המצב לא הסתדר בכלל במאום, המצב אפילו החמיר.

ואאיל עבאדי: חלק מהעובדים אומרים שהיום הם משלמים שלושת אלפים שקל, ולא אלפיים ושש מאות איך שעבדו לפני שנה ושנתיים.

אבתיסאם מראענה: איך אתה מסביר את זה?

ואאיל עבאדי: הם רוצים לעבוד.

ואאיל עבאדי: הם קונים את ההיתר הזה ורושמים בו שבעה ימי עבודה בלבד, והולכים לעבוד עשרים וששה יום, ועשרים ושבעה יום.

ואאיל עבאדי: שניים שנהרגו בחברון, ביטוח לאומי ישלם להם על שבעה ימי עבודה את הזכויות שלהם, כאשר הם היו שנים עובדים עשרים וששה ואולי עשרים וחמישה ימים - - -

אבתיסאם מראענה: הוא לא ישלם להם, הם לא איתנו, לצערי.

אבתיסאם מראענה: למשפחות, התכוונת.

ואאיל עבאדי: ישלם למשפחות, נכון, סליחה גברתי.

ואאיל עבאדי: לכן, אני בראייה, בהתייעצות עם העובדים עצמם, אני חושב שהפתרון היחידי שאני רואה אותו לפחות, יכול להיות שמישהו ייראה פתרון אחר, שמי שמנפיק את ההיתר העסקה יהיה אותו אדם, אותו קבלן ואותה חברה, שתנפיק את תלוש השכר.

ואאיל עבאדי: תשלום השכר יהיה מותאם לשעות ולמה שרשום.

ואאיל עבאדי: אם יעלה שחודש אחד יש לעובד שבעה ימים, ומה מוזר?

ואאיל עבאדי: ראיתי תלושים, יש בהם שבעה ימי עבודה - - -

אבתיסאם מראענה: אבל אדוני, למה אתה לא הולך למשטרה?

אבתיסאם מראענה: הנה, יש לנו שוטרת שאומרת יש חקירות כלכליות, למה אתה לא עושה עם זה כלום?

ואאיל עבאדי: העובד צריך.

אבתיסאם מראענה: לא, בחקירה הכלכלית, זה בדיוק מה שהיא אמרה, הוא לא צריך.

ואאיל עבאדי: אז ראיתי את זה רק בשבועיים האחרונים, גברתי.

אבתיסאם מראענה: מה ראית?

אבתיסאם מראענה: ראית את התופעה?

ואאיל עבאדי: ראיתי את התופעה.

ואאיל עבאדי: קיבלתי מהם תלושי שכר וראיתי את התלוש, שיש בו שבעה ימי עבודה, לא רשום שהוא מנצל יום חופשה או ימי מחלה.

ואאיל עבאדי: בנוסף, רשום שם שהוא צובר יום חופש בשבעה ימי עבודה.

אבתיסאם מראענה: אז אולי תתחילו לעבוד יותר טוב עם המשטרה?

אבתיסאם מראענה: זה בדיוק מה שהיא אומרת, אתה לא צריך את העובד שיתלונן על מנת שיהיו סנקציות.

אבתיסאם מראענה: זה מה שהיא אומרת, יש חקירות כלכליות וזה מה שעושים.

אבתיסאם מראענה: האמת אני אמרתי לה, אבל היא לקחה את זה כמשהו שהוא חתיכת דבר שמתכנס לו פה ככלי אכיפה שהוא נהיה חלק מהשיח בוועדה.

אבתיסאם מראענה: זו הפעם הראשונה שאני שומעת את זה פה, מה אני אעשה.

ואאיל עבאדי: גברתי, הפתרון הוא שיהיה תיאום מלא וסנכרון מלא בין ההיתר, התלוש והתשלום.

ואאיל עבאדי: התשלום חייב להיות בהעברה בנקאית ולא במזומן.

אבתיסאם מראענה: כן, הם דיברו על זה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אדוני, אתה רוצה להוסיף עוד משהו?

ואאיל עבאדי: לא, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: יש לנו ח'אלד ד'וחי ואלעד כהנא.

ח'אלד דו'חי: אלעד איננו, אני נמצא כאן.

ח'אלד דו'חי: אני עו"ד, אני רכז תחום עובדים פלסטינים בעמותת "קו לעובד".

ח'אלד דו'חי: אני מופתע מכל מה שאמרו מכובדי לפניי.

ח'אלד דו'חי: אני שמעתי שהכול דבש, הכול הולך טוב, חקירות, אכיפות, הגשת כתבי אישום - - -

אבתיסאם מראענה: אדוני, אנחנו התקדמנו, אנחנו לפני חודש, פחות או יותר, לא היינו פה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא ידענו, לא שמענו, לא ראינו ולא היינו.

ח'אלד דו'חי: אני מרגיש שאני באתי מעולם אחר, זו ההרגשה לי.

אבתיסאם מראענה: נכון, אתה פעם ראשונה אצלנו בוועדה.

ח'אלד דו'חי: אני כמעט כל שבוע, אם לא פעם או פעמיים, במעברים ובמחסומים ואני פוגש מאות אם לא אלפי עובדים פלסטינים כל חודש.

ח'אלד דו'חי: אני נמנע מלהגיד שזו תופעה, זו לא תופעה, זה הכלל.

ח'אלד דו'חי: הסחר והספסרות של העובדים הפלסטינים הוא הכלל, הוא שני שליש מהעובדים הפלסטינים, זו הכמות האמתית.

ח'אלד דו'חי: אנחנו מדברים, לא כמו שאמר אדוני העשרים וארבעה מיליארד, אלא שניים ומשהו מיליארד שקל בשנה, זו העובדה של העובדים הפלסטינים.

ח'אלד דו'חי: בוא נקרא לילד בשמו, אני רואה שהבעיה כאן היא עצם קיום מדור התשלומים.

ח'אלד דו'חי: מדור התשלומים קם על מנת להבטיח את זכויות העובדים הפלסטינים, עכשיו מדור התשלומים הוא רק פוגע בעובדים הפלסטינים.

ח'אלד דו'חי: הוא זה שמונע מהתקדמות כל רפורמה שהיא.

ח'אלד דו'חי: יש רפורמה שהיא כתובה טוב, בוא נגיד כמעט כתובה טוב, היא נתונה לשיפור, לצערי היא לא מקודמת בשטח.

ח'אלד דו'חי: למה צריך להמציא כל מיני רפורמות, וועדות וכל מיני יש את השיטה של העסקת עובדים זרים, יש שיטת התאגידים, מדוע לא מיישמים אותם גם כן על עובדים פלסטינים ואז נפתור חלק מהבעיה ואז נפתור חלק מהבעיה.

ח'אלד דו'חי: אם נסתכל על תלוש השכר שקוראים לו תלוש שכר, זה לא תלוש שכר, אפילו כותרתו היא "פירוט משכורת".

ח'אלד דו'חי: לא מדובר על תלוש שכר, מי שמנפיק תלוש משכורת זה המעסיק עצמו, לא מדור התשלומים, בשביל מה התיווך, תמיד צריך להגיד מסביב.

אבתיסאם מראענה: נכון.

ח'אלד דו'חי: עכשיו, עוד דבר פאסיבי ששמעתי כאן והתרשמתי ממנו, כולם מחכים שהעובדים והאנשים יבואו.

ח'אלד דו'חי: אנחנו מדברים על תופעה של מיליארדי שקלים, סליחה על המילה תופעה, על דבר שמשגשג של מיליארדי שקלים בשנה ואף אחד לא לוקח יוזמה, למה בגלל שמדובר בעובדים פלסטינים?

ח'אלד דו'חי: אנשים מתעשרים משמאל וימין על גבי העובדים האלה, ואף אחד לא עושה שום דבר.

ח'אלד דו'חי: מחכים שהעובד שמתעורר בשעה שלוש בבוקר שהוא יבוא ויגיש תלונה, כולם מחכים לעובד שהוא ייקח את היוזמה.

ח'אלד דו'חי: לעובד יש ילדים, הוא צריך לפרנס את הילדים, זה מה שקורה.

ח'אלד דו'חי: אבל, אם נצא לשטח, אני מכל העשרה עובדים שאני פוגש, שבעה אפילו שמונה, פעם הגיעו אליי קבוצה של שלושים עובדים, כולם משלמים כסף תמורת ההיתר הזה, כמה?

ח'אלד דו'חי: זה אפילו עלה, אני אתקן את אדוני, שמעתי עובדים ששילמו ארבעת אלפים שקלים גם כן ל- - -.

ח'אלד דו'חי: אני מרגיש שהחיבור או שיתוף הפעולה בין האגפים, אם זה משטרה או אם זה מדור תשלומים ורשות המיסים, לצערי בקטע הזה, אני מרגיש שאני בעולם השלישי.

ח'אלד דו'חי: זו האמת, ובוא נגיד את האמת, אין שיתוף פעולה, אין טיפול, אף אחד לא עושה כלום והגלגל מסתובב.

ח'אלד דו'חי: לצערי, זה מה שקורה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, ח'אלד.

אבתיסאם מראענה: כן, יש פה סוגיה שבהחלט יש לנו הרבה סבלנות לטפל בה, אנחנו על זה.

אבתיסאם מראענה: אני כן רואה דברים, אני כן רואה שינויים, אני לא יכולה לבטל.

אבתיסאם מראענה: איפה שהיינו פה לפני כמה חודשים, לעומת מה שאנחנו כאן, כרגע.

אבתיסאם מראענה: אני באמת אומרת את זה ולא בציניות, היינו בסיטואציה לא יודעים, לא ידענו, לא היינו ולא שמענו, באמת זו הייתה הסיטואציה.

אבתיסאם מראענה: היום כולם שומעים ומבינות ומבינים, יש התקדמות, יש חקירה, חקירה כלכלית, למדנו היום.

אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין מכנסת ישיבות בין משרדיות, הכל טוב, אני מפרגנת על תהליכים.

אבתיסאם מראענה: בוא ניתן מוטיבציה כי יש לנו מטרה למגר את התופעה, ובהחלט תפקידי לעודד, וכן גם לפרגן בכיף ובאהבה מאוד גדולה.

אבתיסאם מראענה: אסף אדיב הוא רוצה לדבר והוא איתנו בזום.

אבתיסאם מראענה: בינתיים, ששי שדה הוא נמצא איתנו כאן, שלום מה שלומך?

ששי שדה: תודה רבה.

ששי שדה: ראשית, אני מעריך מאוד את העובדה שלך, את מה שאת עושה.

ששי שדה: מה שציינת כאן הוא בהחלט נכון וראוי, יש התקדמות.

ששי שדה: אבל, ההתקדמות היא באכיפה, גברתי, והשיטה החדשה מנציחה גם את המונופולים וגם את הסדר הזה, שימשיך להיות שבסוף מי שמשלם על זה הם העובדים הפלסטינים.

ששי שדה: הם משלמים על זה בין אם זה בדם, בתאונות העובדה, שזה דיון ההמשך שלך, ובין אם זה בכסף שהם משלמים כל חודש למאכערים שיורד להם מפרנסתם - - -

אבתיסאם מראענה: נכון.

ששי שדה: כמו שאמר ידידי כאן, כולם מתעשרים על חשבונם.

ששי שדה: השיטה הזו לא עובדת, האכיפה היא טובה, מה שאת עושה הוא מצוין.

ששי שדה: האכיפה היא טובה, צריכה להיות אכיפה, היא צריכה להיות נשכנית ומאוד חזקה, אבל היא לא תפתור לנו את הבעיות.

ששי שדה: יש לנו מאות קבלנים, אני לא מאמין שבאכיפה נצליח להגיע למאות קבלנים.

ששי שדה: נשאלה השאלה מדוע עובד בכלל מסכים לשלם שלושת אלפים, ארבעת אלפים, אלפיים שקל, לא יודע, סכומים הזויים, כל סכום שעלה כאן הוא הזוי.

ששי שדה: התשובה היא כן, כי הוא באמת רוצה להתפרנס, אבל למה כאשר יש לו אפשרויות אחרות, הוא מעדיף לשלם למאכער שלושת אלפים, ארבעת אלפים שקל ולא להירשם סתם לאפליקציה אל-מונסק או כל דבר אחר.

אבתיסאם מראענה: ברור.

ששי שדה: כי משתי סיבות, אחת, המאכער נותן לו אפשרות ליציבות תעסוקתית, הוא נותן לו חצי שנה עכשיו היתר העסקה.

ששי שדה: שתיים, המאכער גם דואג לו למשכורת, הוא דואג לו לחמש מאות שקל יומית.

ששי שדה: אם הוא יילך באופן אישי, שהוא יעשה משא ומתן בעצמו למעסיק, הוא יקבל מאתיים שקל.

ששי שדה: איפה הוא מרוויח יותר?

ששי שדה: הוא מרוויח יותר דרך המאכער.

ששי שדה: אז, בשיטה הזו, כמו שהיא עובדת, לא יעזור לנו כלום, אכיפה או לא אכיפה, אז יתפסו עשרה ויענישו אותם, עדיין התופעה תמשיך ותהיה.

ששי שדה: אגב, הקבלנים, אלה שמעסיקים את הפועלים, הם שותפים עם המאכערים, הם מקבלים לא מעט, אפילו הרבה יותר מהמאכער תשלום תמורת זה שהם מעסיקים את אותו עובד דרך המאכער.

ששי שדה: זאת אומרת, יש כאן מעגל כזה שכולם שותפים לו, כולם מרוויחים ממנו על חשבון אותו עובד וזה גם בא בסוף על חשבון ההדרכות, כן?

ששי שדה: לכן, לדעתנו, מה שצריך לעשות הוא לשנות את השיטה, מבלי לבטל את האכיפה, מה שאתם עושים הוא נהדר.

ששי שדה: יש לשנות את השיטה, לעבור לשיטת התאגידים.

ששי שדה: יש לנו את העובדים הזרים, המצב שלהם הוא לא מאה ממאה, הוא לא הכי טוב בעולם, אבל הוא הרבה יותר טוב מהמצב של הפלסטינים.

ששי שדה: צריך לחשוב על הנושא הזה, לפחות בהתחלה, וזה גם ידליק לנו את הנורות, צריך לאפשר למעסיקים שרוצים, להתחיל לעבוד דרך שיטת התאגידים ובאופן זה אולי נצליח להביא את הענף הזה למקום הרבה יותר טוב בעוד חצי שנה, בעוד שנה.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אסף אדיב, בבקשה.

אסף אדיב: כן, שלום, חברת הכנסת מראענה ולחברי הוועדה אשר משתתפים בוועדה.

אסף אדיב: אני עוקב אחרי הוועדה כבר מאז ספטמבר ואני רואה שיש פה דיבור, מאמצים וישיבות כיצד לעשות אכיפה.

אסף אדיב: האמת שאני מתפלא על הטענה שאנחנו לא יכולים לבדוק ולוודא שמעסיקים אינם מעסיקים את העובד.

אסף אדיב: הרי, בביקור רנדומאלי בכל אתר בניה, אם אנחנו מדברים על חצי או מעל חצי של העובדים הפלסטינים שמועסקים באתרי בניה שאינם של המעסיק שנתן להם את ההיתר, הרי אפשר בכל ביקור כזה למצוא את העובדים האלה ולאתר עובדים שלא נמצאים אצל המעסיק שלהם בפועל.

אסף אדיב: כלומר, הם עובדים אצל מישהו והם קיבלו היתר ממישהו אחר, אני פגשתי עובדים שמראים לי את ההיתר ולא יודעים אפילו את השם של המעסיק הפורמלי שלהם - - -

אבתיסאם מראענה: אסף, אנחנו דיברנו על הסוגיה הזו בדיונים קודמים, אני מבקשת.

אסף אדיב: לכן, הטענה שאי אפשר למצוא את המעסיקים האלה - - -

אבתיסאם מראענה: נכון, אוקיי.

אסף אדיב: אפשר למצוא אלפים כאלה.

אסף אדיב: עכשיו, אני מסכים עם מה שאמר קודמי, ששי, שהשיטה הקיימת היום והאכיפה ככל שהיא תהיה, ככל שהיא חשובה וככל שתעשו צעדים לאכיפה, זה דבר מבורך וחשוב.

אסף אדיב: אבל, זה כמו לעבוד מול הים ולנסות להוריד את הים במקל גומי.

אסף אדיב: צריך להעביר את ההיתרים לידיים של העובדים, צריך לעשות שינוי של השיטה ולהעביר את ההיתר.

אסף אדיב: ההיתר צריך להיות בידיים של העובד, כפי שאת שאלת את הנציג של המתפ"ש האם זה נמצא בתוך הכרטיס המגנטי שלו.

אסף אדיב: כן, זה נמצא בכרטיס המגנטי שלו, אבל רק בתנאי שיש מעסיק שנתן לו את זה.

אסף אדיב: בואו נעביר את זה, אם העובד הזה הוא זכאי להיכנס לעבוד, תן לו את האפשרות להיכנס לעבוד, תן לו היתר עבודה לבניה, לשנה, לשנתיים בלי שכר כפי שהוא מקבל את המגנטי לארבע שנים, העובד הזה ייכנס, יחפש עבודה.

אסף אדיב: לא צריך תאגידים, התאגידים האלה זה עוד מאכער שיהיה על הגב של העובדים.

אסף אדיב: צריך עובדים חופשיים שמותר להם להיכנס ולצאת ממקום העבודה כאשר הם מרגישים שזה מתאים להם או לא מתאים להם.

אסף אדיב: שם זה הפתרון.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, הנקודה מאוד ברורה.

אבתיסאם מראענה: נעמי טירנובר, בבקשה.

נעמי טירנובר: אז נעים מאוד, גם אני פה פעם ראשונה.

נעמי טירנובר: הוועדה הזו עושה פעילות חשובה.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

נעמי טירנובר: אני בתפקיד שלי רכזת מוקד ידע בנושא כוח אדם.

נעמי טירנובר: כל הפניות של המעסיקים בנושא עובדים, גם בנושא הספסרות, מגיעים אליי מדי יום.

אבתיסאם מראענה: אתם התאחדות בוני הארץ.

נעמי טירנובר: התאחדות הקבלנים בוני הארץ, כן.

נעמי טירנובר: אני יודעת שבדיונים קודמים נזכרו עוד דברים, אבל הוועדה עכשיו מדברת בעיקר על אכיפה, שזה דבר חשוב ונעשות פעולות.

נעמי טירנובר: גם אנחנו כהתאחדות נלחמים בזה, שלא תתבלבלו.

נעמי טירנובר: זה פוגע בקבלנים שעובדים בצורה מסודרת, נאמר פה שכמעט כולם מספסרים, אז זה לא נכון, למרות שהתופעה היא אדירה, היא לא הייתה ככה.

נעמי טירנובר: אני רוצה לחזור רגע צעד אחורה מדוע זה קרה במילה.

נעמי טירנובר: בהחלטת הממשלה, שבמסגרתה שונה המודל, הוחלט על מאגר עובדים.

נעמי טירנובר: המאגר הזה הוא נבנה בצורה יפה והחשיבה מאחוריו הייתה יפה, אבל לא עד הסוף.

נעמי טירנובר: דיברו פה על העסקה לא ישירה, זאת אומרת שמעסיק מחזיק בהיתר והעובד הולך לעבוד במקומות אחרים, חוץ מזה שזה עושה בעיות אחר כך עם התאונות העבודה וכל זה.

נעמי טירנובר: במאגר עצמו מופיעים עובדים שכבר מועסקים, בטענות של חופש העיסוק וכל מיני כאלה.

נעמי טירנובר: הבעיה היא שזה מגביר את התופעה, זאת אומרת מעסיק יכול לפנות לעובד שכבר מועסק, להגיד לו בוא אליי שבוע, שבועיים, חודש, הוא לא חייב להחליף את ההיתר והוא הולך אליו.

נעמי טירנובר: מצד שני, מעסיק שמחזיק בהיתר, מחכה לעובד והוא מסתכן בזה שהוא מחזיק היתר של עובד שלא מגיע לעבוד.

אבתיסאם מראענה: כנראה זה משתלם לו, כי אף אחד לא מסתכל על זה.

נעמי טירנובר: זו בעיה אחת.

נעמי טירנובר: אני רוצה להעלות פה עוד נושא שהוא המיונים.

נעמי טירנובר: המיונים במסגרת החלטת הממשלה הוחלט למיין את העובדים הפלסטינים כמו שממיינים את העובדים הזרים, עד עכשיו זה לא קרה.

נעמי טירנובר: זאת אומרת, יש פקק אדיר של עובדים שרוצים להיכנס לעבוד בישראל, רוצים פרנסה ולא יכולים לעבוד.

נעמי טירנובר: יש ביקוש אדיר לעובדים, לא סתם המכסה גדלה לשמונים אלף.

נעמי טירנובר: מעסיקים מדווחים שהם צריכים ידיים עובדות, והם ירדו בהיקף של חמישים אחוז בהיקפי העבודות שלהם, כי אין להם עובדים והמכסה פנויה.

נעמי טירנובר: זאת אומרת, המעסיק לא מצליח להגיע לעובדים למרות המאגר, הוא לא עובד.

אבתיסאם מראענה: המאגר לא עובד.

נעמי טירנובר: זאת אומרת, כן מופיעים שם עובדים, אבל זה לא עובד ככה.

נעמי טירנובר: המעסיק לא באמת יכול, הוא לא באמת מתקשר לעובד ואומר לו בוא לעבוד, זה עובד על בסיס המלצה.

אבתיסאם מראענה: של מי?

נעמי טירנובר: עובדים שעובדים כבר אצל מעסיק.

נעמי טירנובר: המעסיק שואל יש לך עוד מישהו שאתה מכיר, אז תביא אותו.

נעמי טירנובר: הבעיה היא שמי שצריך לעבור את המיונים אלו עובדים שאין להם ותק.

נעמי טירנובר: עובד יכול לעבוד עשר שנים בענף הבניה, שנתיים האחרונות אין לו ותק והוא לא יכול להיכנס.

נעמי טירנובר: הפקק הזה יצר תופעה של מאכערים שפרצו את המערכת ושינו את ההגדרות של העובדים - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, מה זה פרצו?

אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברים על האקרים?

נעמי טירנובר: אני לא יודעת, אני נזהרת.

נעמי טירנובר: אני לא יודעת מי עשה - - -

אבתיסאם מראענה: לא, פרצו זה פיזית פרצו, פרצו זה במטאפורה?

נעמי טירנובר: תראי, עובדים שאין להם ותק בענף, לא יכולים להופיע במאגר, אוקיי?

נעמי טירנובר: זה חד משמעי.

אבתיסאם מראענה: איפה המאגר הזה נמצא?

נעמי טירנובר: המנהל האזרחי מתפעל אותו.

אבתיסאם מראענה: רגע, אני רוצה יותר להבין אותו.

אבתיסאם מראענה: מה זה המאגר הזה?

נעמי טירנובר: זאת אומרת, כל עובד שרוצה להיכנס לעבוד בענף הבניין נרשם באפליקציה שנקראת אל-מונסק, הוא נרשם ומופיע במאגר.

אבתיסאם מראענה: תגידי אל-מונסק, אני אבין.

נעמי טירנובר: הוא נרשם באל-מונסק ומופיע במאגר.

נעמי טירנובר: מצפים מהמעסיקים, מופיע שם טלפון, תעודות זהות, על מנת שמאכערים לא יהיה להם יותר קל לאתר אותם, והוא אמור להזמין את העובד מתוך המאגר.

אבתיסאם מראענה: נכון.

נעמי טירנובר: המאגר הזה, חוץ מזה שהוא נועד, לקשר בין העובד למעסיק בצורה ישירה, הוא נועד גם בשביל שהעובדים שנשמרת להם המכסה, בשביל זה הוא הוקם מלכתחילה, יופיעו שם.

נעמי טירנובר: העובדים שנשמרת להם המכסה לא מופיעים שם, בגלל כל מיני תקלות פיתוח במאגר.

אבתיסאם מראענה: גברתי, איפה היית בדיונים הקודמים שלנו?

אבתיסאם מראענה: סליחה על השאלה.

נעמי טירנובר: איציק גורביץ' היה.

אבתיסאם מראענה: איציק הוא בסדר, אבל את קצת יותר בסדר.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, כן.

נעמי טירנובר: זאת אומרת יש כאן כמה בעיות, קודם כל, מודל התעסוקה החדש - - -

אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה שפתאום נקודת המבט דווקא של המעסיקים, של הקבלנים על אל-מונסק, אני לא שמעתי.

אבתיסאם מראענה: אני שמעתי על נקודת המבט הפנימית על אל-מונסק מה הקשיים שהמעסיקים והקבלנים רואים בתקשורת הזו מול אל-מונסק, את זה לא בא לדיון הזה.

אבתיסאם מראענה: תמיד היינו שפה, הנגשה שפתית, הנגשה תרבותי, אמון לא אמון - - -

נעמי טירנובר: לא, בזה האל-מונסק עובד נהדר, זאת אומרת יש שם תרגום - - -

אבתיסאם מראענה: בסדר, את לא יכולה לבחון את זה.

נעמי טירנובר: לא, אני פוגשת את זה.

נעמי טירנובר: מעסיקים מעלים לי עובדים על הקו, אני מסבירה להם בקלות והם מבינים, זאת אומרת זו לא הבעיה.

נעמי טירנובר: הבעיה היא בכל מיני כשלים בהפעלת המאגר, על זה שמופיעים עובדים שכבר מועסקים, על זה שעובדים שבשבילם עשו את כל השינוי הזה, הם לא מופיעים שם.

נעמי טירנובר: מעבר לכך, יש עובדים שתקועים ולא מופיעים במאגר, אלה עובדים שנמצאים בוותק של בין חודש לחצי שנה, ואלה לא מופיעים במאגר.

נעמי טירנובר: זאת אומרת, הם נרשמים, הם לא מופיעים וקבלנים לא יכולים להזמין אותם.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להטיב עם השיח.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה להתקדם עם מה שאת אומרת ולבחון אותו.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לראות את האפליקציה, אני לא מצליחה לראות אותה.

נעמי טירנובר: אפשר להוריד אותה בטלפון, זו לא בעיה.

אבתיסאם מראענה: לא, אני לא יכולה להוריד אותה בטלפון.

אבתיסאם מראענה: בשביל להיכנס לאפליקציה אני צריכה שתהיה לי איזו תעודת זהות או משהו.

נעמי טירנובר: אפשר לקשר אותך עם מעסיק - - -

אבתיסאם מראענה: לא, אני לא עושה משהו לא חוקי.

נעמי טירנובר: לא, לא חוקי.

נעמי טירנובר: עם עובד של מעסיק שיש לו את האפליקציה בטלפון.

אבתיסאם מראענה: טוב, אז איך תקשרי אותי?

אבתיסאם מראענה: אני אשתה קפה ביחד, אני ומעסיק, ונתחיל לדבר על אפליקציות?

אבתיסאם מראענה: זה לא עובד ככה.

ענבל משש: המנהל האזרחי יכול להציג את האפליקציה - - -

אבתיסאם מראענה: המנהל האזרחי לא מציג את האפליקציה.

נעמי טירנובר: אני אקשר אותך, זה לא בעיה.

אבתיסאם מראענה: בסדר.

אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה להבין איך הדבר הזה עובד, כי עדיין גם כאשר ביקשתי מהמנהל האזרחי, לתת לי את האפשרות להיכנס, ועשו לי מצגת אפילו היא לא באנימציה, משהו כזה - - -

נעמי טירנובר: יש לי מצגת מוכנה שאני העברתי לקבלנים - - -

אבתיסאם מראענה: אני לא רוצה מצגת, סיימתי עם המצגות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להחזיק את הטלפון ולהבין איך הדבר הזה עובד.

נעמי טירנובר: אני אקשר אותך.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

נעמי טירנובר: אבל, הבעיה היא לא באל-מונסק, הבעיה היא באתר של המנהל, אלו שתי פלטפורמות שונות.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, בסדר.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שתפני למיכל דיבנר כרמל, היא המנהלת של הוועדה.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שנשב אני ואת, כן?

אבתיסאם מראענה: גורביץ' יכול להצטרף, אבל לא צריך, הכרתי אותו כבר.

אבתיסאם מראענה: תבואי, אני רוצה לשמוע יותר, בסדר?

אבתיסאם מראענה: כרגע אני רוצה להתקדם.

נעמי טירנובר: אוקיי.

נעמי טירנובר: תודה.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: האמת היא שאני רוצה להמשיך לדיון של ההכשרות לעובדי בניין פלסטינים ואני רוצה לתת למנהל תחום בכיר בטיחות בזרוע העבודה, רן כהן שיציג את דבריו.

אבתיסאם מראענה: אתם בעצם פרסמתם זרוע עבודה במשרד הכלכלה, פרסמתם, נכון?

רן כהן: פרסמנו, הפיילוט יצא לדרך.

אבתיסאם מראענה: יופי, מעולה.

רן כהן: איזו שהיא הקדמה קצרה לפני שאני אעלה את המצגת.

רן כהן: הסיפור של הכשרות של העובדים הזרים בהוראה ממשלתית, רגולטורית הוא חריג, גם בעולם, בסדר?

רן כהן: גם בגופים שמקבילים לנו בעולם ברמה הפדרלית, ברמה המדינתית, תלוי איזה משטר יש, אין את זה.

רן כהן: בדרך כלל זה או במסגרת הסכמים קיבוציים או שיש, את מה שיש בישראל כבר היום, חובת הדרכה של המעסיק לעובד.

רן כהן: לכן, בשנים האחרונות היו כל מיני קולות שגם הגיעו אלינו, שצריך הכשרות לפועלים, אבל יש סיבה שאין את זה ברמה הלאומית, כי זה יכול באמת לשבש ענף שלם ויש פה הרבה שאלות לוגיסטיות של כל השרשרת הזו בכלל.

רן כהן: לכן, לפני - - -

אבתיסאם מראענה: למה בחרת לומר שהוא משבש, למה משבש?

רן כהן: מספיק שתראי את המצגת, את כל הדקויות שיש.

אבתיסאם מראענה: כן, בבקשה.

רן כהן: בסוף, אתה צריך לדאוג שבטח הם עובדים עם היתרים, ואז הוא נכנס עם ההיתר.

רן כהן: אם הוא לא עובר לוקחים את ההיתר ואז הקבלן נשאר בלי עובדים והמכללות צריך לפקח עליהן, זה אירוע מורכב.

רן כהן: יש את ההחלטה של העניינים המקצועיים, יש פלטפורמה של מנויים מקצועיים.

רן כהן: הכשרות בטיחות זה משהו שידענו שקיים וולונטרית, לא בהיקף נרחב, אבל היה נראה לנו לא רע בכלל שההתאחדות וההסתדרות דרך הקרן הרימו.

רן כהן: עקבנו אחרי ההכשרות ובשלב מסוים, כאשר ראינו שזה מתחיל להיות עם מספיק משקל סגולי וניתן לסמוך על זה, אז התחלנו לצלול ולהבין טיפה יותר את העסק.

רן כהן: ברגע שזה קרה, בעצם ראינו שאפשר לרוץ על זה, דיברנו עם משרדי ממשלה מקבילים בשיתוף עם משרד הבינוי והשיכון, רשות האוכלוסין וההגירה, המנהל האזרחי, שותפים חיצוניים, ארבעה משרדי ממשלה ופרטנרים מבחוץ, החלטנו להכניס את זה להחלטת ממשלה.

רן כהן: ההחלטה עברה באוגוסט האחרון, בחודשים מאוגוסט 2021 עד, בערך, לפני חודשיים סגרנו את כל התיאומים והפרטים בין המשרדים ויצאנו לדרך.

רן כהן: לכן, החלטת הממשלה שעברה, היא בעצם מתיישבת על החלטת הממשלה הקודמת ונועדה לתת מענה לכל העובדים הפלסטינים, לא רק לכאלה שהתווספו בהחלטה האחרונה.

רן כהן: ההחלטה האחרונה דיברה על עוד תוספת, נדמה לי, של חמישה עשר אלף עובדים, אנחנו רוצים להקיף את כל השמונים אלף.

רן כהן: אגב אני מתאר לך את הכל, ותיכף בכמה מילים נדבר על הפיילוט עצמו, אבל קודם כל על התפיסה.

רן כהן: עכשיו, לגבי ההכשרות, ההכשרה היא הכשרה של יום אחד, עשר שעות.

רן כהן: ההכשרה הזו מאפשרת קבלה של סרטיפיקט ממשלתי לכל דבר ועניין, שנדרש גם היום בתקנות של עבודה בגובה.

רן כהן: חמישים אחוז מהתאונות הקטלניות הן בגלל נפילות מגובה, היום ההכשרות נמצאות באתרים עצמם, יש פערים.

רן כהן: הקבלנים הנורא גדולים, בדרך כלל הם בסדר, הבעיה היא בכל התשעים ותשעה אחוזים, אז פה נעשה איזה שהוא סטנדרט בנושא הזה.

רן כהן: ההכשרה תתועד, תעבור פר תעודת זהות למנהל האזרחי, על מנת שזה ייכנס למחשבים ויהיה עוד איזו רובריקה שנדע מי עבר ולא עבר את הכשרת הבטיחות.

רן כהן: ההכשרה בעצם מבוצעת כרגע בתשע מכללות עם אפשרות הרחבה של עוד שתיים.

רן כהן: מנהל הבטיחות מכיר במכללות הללו, גם היום עוד לפני ההכשרה, כלומר מכללות שגם המערכת הפדגוגית והכלים שיש להם, המדריכים שיש להם מקובלים - - -

אבתיסאם מראענה: מה זה, זה אחר הצהריים?

רן כהן: לא, זה לא אחר הצהריים - - -

אבתיסאם מראענה: אה זה עשר שעות, כן.

רן כהן: ההכשרה הזו היא בשפה הערבית והמדרכים כולם עברו איזו שהיא הדרכה מקדימה, על מנת לוודא שיש נרמול אצל כולם.

רן כהן: על הסילבוס נעבור בקצרה, אבל הוא נוגע בפרטו של הסיכונים בעבודת הבניה, עבודה בגובה, נפילת חפצים, עבודה בטוחה בחשמל, יש לנו הרבה ליקויי חשמל באתרים ואנחנו רוצים שהעובדים יידעו איך להתמודד איתם, בנוסף עוד איזה שהוא פרק של עזרה ראשונה בכיבוי דלקות.

רן כהן: עכשיו, מאחר ומדובר בשמונים אלף עובדים, זה יהיה בערך על פני שלוש, ארבע שנים, מרגע שיוצאים מתקופת הפיילוט - - -

אבתיסאם מראענה: סליחה על השאלה, למה פיילוט?

רן כהן: אני אסביר.

רן כהן: כאשר אתה רוצה להשיק פעילות ברמה ממשלתית, שהיא חריגה בכל קנה מידה, והיא משלב ארבעה משרדי ממשלה, שלוש מערכות דיגיטליות, אחת של המכללות שמועבר לקרן והקרן מעבירה למנהל האזרחי, אתה רוצה לוודא גם שהסילבוס שלך בכלל שווה משהו, אולי טעינו, פספסנו.

רן כהן: בנוסף, אגב, שלא ייקחו כסף מהפועלים, כל כך הרבה שאלות.

רן כהן: אז, אנחנו צריכים לעשות פיילוט שמקיף ארבעת אלפים עובדים, זה בערך חמישה אחוזים מסך העובדים, זה גם חושב ככה שמה שנדע יהיה בכלל תקף סטטיסטית.

רן כהן: אנחנו מעבירים שאלונים לעובדים גם לפני וגם אחרי, אני גם רוצה לדעת איך הם חווים את ההכשרה, האם היא בכלל שינתה משהו - - -

אבתיסאם מראענה: הם מחויבים להכשרות?

רן כהן: אז, רגע.

רן כהן: יש לנו כוונה מלאה אחרי הפיילוט והממצאים שלו, הפיילוט כרגע הוא פלוס מינוס בקצב של ההכשרה הנוכחית, להערכתנו עד אוגוסט, עד שנצליח למלא את המכסה של ארבעת האלפים עובדים.

רן כהן: כבר ביוני אנחנו מתכוונים לשבת עם האוכלוסין וההגירה, המנהל האזרחי, ולהתחיל להכניס את זה להיתרים, שגם זה אירוע משפטי בפני עצמו, אבל נעבור אותו.

אבתיסאם מראענה: למה?

רן כהן: כי אתה צריך לוודא שאם אתה מטיל חובה ממשרד אחד, שהוא המנהל האזרחי, על העובד עצמו, אתה צריך לדעת שיש חובה דומה ממשרד אחר בכלל שהטיל אותה על המעסיק, כי אתה גם לא רוצה לפגוע בעובדים האלה.

רן כהן: אז, את הנתונים יהיו לנו ואנחנו נדע.

רן כהן: אגב, במאמר מוסגר, יש לנו גם עכשיו טיוטה של מדיניות אכיפה שלא קשורה בכלל לאירוע הזה, אבל אחד מהמרכיבים במדיניות האכיפה הוא, לדוגמא, האם אני אבחר להגיע לקבלן כן או לא, לפי הנתונים שיש לי עליו לגבי היקף ההכשרה שהוא עושה, אם זה ימשיך להיות בתקופת הפיילוט.

רן כהן: זאת אומרת, יש כל מיני דרכים, מה שנקרא, לדחוף לכיוון הזה, אנחנו לא עובדים רק במישור אחד.

רן כהן: אז זו המטרה של ההכשרה, הביצוע, אמרתי, היא מקיפה בערך ארבעת אלפים עובדים, יש בקרה מקצועית.

רן כהן: פרסמנו גם לעובדים דרך המנהל האזרחי, כי רצינו שהעובדים יידעו על הפעילות, פרסמנו כמובן לקבלנים, כל שלושת המשרדים הפיצו את זה לפול שיש לו.

רן כהן: כבר אנחנו רואים שישנה היענות.

רן כהן: זהו, זו ההצגה הקצרה.

אבתיסאם מראענה: כמה זמן הפיילוט?

אבתיסאם מראענה: לא עקבתי.

אבתיסאם מראענה: מתי מתחיל?

אבתיסאם מראענה: התחילו?

רן כהן: התחיל.

אבתיסאם מראענה: אתה אמרת לי שהתחילו, ואני פשוט לא הייתי פה.

אבתיסאם מראענה: התחיל ומתי הוא מסתיים?

רן כהן: שנייה, הפיילוט לא נוגע רק למספר הפועלים, הוא נוגע גם לממצאים מהשאלונים, הוא נוגע גם למחקר המלווה שאמור לתקף את השאלונים, הוא נוגע להיערכות מחשובית ונוודא שהיא פיקס.

רן כהן: כי, בסוף, אם אני רוצה להטמיע את זה בהיתר, אני צריך גם היערכות מחשובית וגם לשכה משפטית שתיסגר על זה, לכן כרגע אנחנו מעריכים אותו בסביבות עד יולי.

אבתיסאם מראענה: עד יולי יסתיים הפיילוט או עד יולי יתחיל הפיילוט?

רן כהן: לא, הפיילוט התחיל, עד יולי יהיה לנו מספיק נתונים ומידע ונעשה את כל הסגירות בין המשרדים, על מנת שזה יהיה משהו ריאלי וגם כדי שנדע שזה זמן ריאלי כדי להתחיל לפעול.

אבתיסאם מראענה: אבל זה הרבה זמן.

אבתיסאם מראענה: אנשים מתים, אנשים נהרגים, רגע, אני לא מצליחה להבין את זה.

אבתיסאם מראענה: איפה זה נמצא, בסדר עדיפות של מי?

רן כהן: שלנו ושל המשרדים האחרים, מנהל הבטיחות מוביל את זה.

רן כהן: אנחנו צריכים לדעת שהפיילוט הזה עובד, בסדר?

רן כהן: הוא לא עומד בפני עצמו, יש פעילויות אכיפה שוטפות שקורות.

אבתיסאם מראענה: אבל למה שתעשה פיילוט על ארבעת אלפים עובדים, סליחה על השאלה.

אבתיסאם מראענה: תעשה פיילוט על מאה עובדים ותעשה איתם את - - -

רן כהן: מאה עובדים זה לא מתוקף סטטיסטית, אנחנו לא עושים על מאה עובדים.

אבתיסאם מראענה: אז על כמה מתוקף סטטיסטית?

אבתיסאם מראענה: כמה אתה צריך?

רן כהן: אז מאחר וחלק גם מהעובדים והשאלונים שכבר התקבלו במחזורים קודמים, עוד לפני שזה היה בהחלטת הממשלה, היו שאלונים חסרים, זאת משום שעובדים, כמו שאולי גם חלקנו, מסמנים הכל חמש, חמש, חמש כי הם רוצים כבר לסיים.

רן כהן: אתה צריך בערך אלף חמש מאות איש ועוד לקחנו ספייר, על מנת שנוכל לקבל מספיק מידע.

רן כהן: בסוף, אני רוצה שזה יעבוד, אני לא עושה פיילוט ליחסי ציבור.

רן כהן: אני צריך לדעת שהדבר הזה מחזיק מים, ולכן זו המסגרת שקבענו.

רן כהן: אגב, יצאנו גם לדרך כאשר המערכת הממוחשבת, אנחנו יודעים שהיא מאופיינת, אבל היא לא סגורה לגמרי, את גם שמעת את אותם דברים שהיו פה.

רן כהן: לכן, הייתה גם שאלה או שיוצאים לדרך ותוך כדי תנועה סוגרים את הפערים, כי עכשיו זה תחת הפרוז'קטורים גם הציבוריים, גם של הוועדה, ואז זה יניע תהליכים.

רן כהן: אופציה נוספת, שמחכים שהכל יהיה מושלם, על מנת שלא יגידו לי טוב מחר בבוקר נגמרו כל השלושת אלפים, אז בואו תניעו את זה.

רן כהן: אז, העדפנו להתחיל לזוז בשני וקטורים, הם לא מקבלים - - -

אבתיסאם מראענה: מה שאני מבינה מפיילוט שזה תהליך שאתה מתחיל בו, אתה גם רוצה על הדרך ללמוד המון דברים, להבין מה עבד ומה לא עבד, אני לא מצליחה להבין למה זה לוקח כל כך הרבה זמן.

רן כהן: זה לוקח הרבה זמן.

אבתיסאם מראענה: טוב, בסדר.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד לך תודה, רן כהן, מנהל תחום בכיר בטיחות בזרוע העבודה.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט רוצה לעבור לגיורא ואלה מקרן לעידוד ופיתוח ענף הבניין בישראל.

אבתיסאם מראענה: כן, אדוני, איפה אתה חולק עליו?

גיורא ואלה: אני לא חולק, אני מוסיף ומחדד.

גיורא ואלה: חשוב לי להגיד שני דברים, אחד, היוזמה הזו להכשרה היא נולדה מתוך כוחות השוק ומתוך הארגונים שמייצגים את ענף הבניה, בין אם זה התאחדות הקבלנים שמייצגים את המעסיקים ובין אם זו הסתדרות העובדים שמייצגת את העובדים.

גיורא ואלה: עוד כשעבדתי פעם בהסתדרות זכיתי להיות חלק ממי שדחף ויזם את האירוע הזה ויש פה הבנה, דחיפה וגם השקעת משאבים מאוד מאוד גדולה של הארגונים היציגים וזה מאוד מאוד משמח שהממשלה מצטרפת.

גיורא ואלה: אני חושב שזה מודל פעולה נכון, כי ככה מייצרים משהו שהוא גם מותאם פעם אחת לצרכים וליכולות של השוק וגם הוא בר ביצוע, זה הרבה מה שרן דיבר עליו, זה דבר אחד.

גיורא ואלה: הדבר השני ומבחינתי הוא הכי חשוב, יש היום הדרכת בטיחות שהרגולציה מחייבת קוראים לה "הדרכת עבודה בגובה", היא לא עושה את העבודה.

גיורא ואלה: היא לא שומרת על חיי העובדים, היא לא נותנת להם את ההתנסות המעשית, את המודעות, את הכלים.

גיורא ואלה: מה שעומד לנגד עינינו, בסוף בסוף אלו לא המספרים שיעברו בהכשרה וכמה נוכל להתגאות במצגות יפות, אלא היעד שלנו הוא בסוף לצמצם את תאונות העבודה ולמנוע פגיעות, בטח פגיעות חמורות.

גיורא ואלה: זה מבחינתנו האירוע, לכן גם בין היתר, אנחנו עושים פה תהליך שהוא למעשה שלוש שנים.

גיורא ואלה: התחלנו את התהליך ב-2019, התגלגלנו לאט לאט, עשינו שני פיילוטים.

גיורא ואלה: אני כן אגיד שענף הבניה, בניגוד לענפים אחרים, הוא באופן האינהרנטי מסוכן והעובדים הזרים והפלסטינים עובדים במקצועות הכי מסוכנים.

גיורא ואלה: לא רק שהעובדים הפלסטינים עובדים במקצועות הכי מסוכנים, יש להם גם עייפות ושחיקה מצטברים, כי הם צריכים לקום באמצע הלילה ולעבוד במעברים.

גיורא ואלה: הם באים ללא שום הכשרה פורמלית, בניגוד, למשל, לעובדים הזרים שעוברים מיונים בארצות המוצא, אין להם כלום.

גיורא ואלה: בגדול, אם יש לך דופק ואתה עומד בקריטריונים, אתה נכנס.

גיורא ואלה: אני מקווה שהרעיון של המיונים, החלטת הממשלה של המיונים שנעמי דיברה עליה, אמורה בין היתר לשנות את זה וליצר תמריץ לשפר את המיומנות של העובדים שמגיעים.

גיורא ואלה: בנוסף, יש כמובן את כל הנושא של פערי השפה.

גיורא ואלה: הדרכת בטיחות, בגדול, היא כלי חשוב, הוא לא היחיד בשיפור הבטיחות כמובן, יש עוד הרבה דברים שאנחנו עושים, שאנחנו מממנים לטובת הענף, מפעילים וכמובן יש גורמי ממשלה וכו', אבל כן ברמה של העובד, זה כלי מאוד מאוד חשוב.

גיורא ואלה: כמו שאמרתי, היום זה פשוט לא כלי שמצליח לשנות ולשפר את המודעות והמיומנות של העובדים בתחום של בטיחות, בין היתר, כי יש מערך תמריצים מטורף שגורם לכך שזו לא תהיה הכשרה אמיתית.

גיורא ואלה: לגרום לזה שעובד לא יעבוד יום שלם זה עולה הרבה כסף, פעם אחת זה הפסד עבודה, פעם שנייה זה שכר עבודה, המשכורת שלו, ופעם שלישית היא העלות של הקורס.

גיורא ואלה: אם אפשר לעשות איזה משהו אחר, טיוח כזה או אחר, לעגל טיפה פינות או אפילו ממש לזייף את ההדרכות, מה שקורה.

גיורא ואלה: אז לצערנו הרב, זה קורה ויש פה מעגל של כסף, שכולם מסתובבים עם איזה פתק של דף A4 של הדרכת עבודה בגובה, אבל בשורה תחתונה לא נתרם להם בשום צורה על ליכולת שלהם לשמור על הבטיחות שלהם ושל החברים שלהם, וזה מה שאנחנו רוצים לשנות.

גיורא ואלה: הכשרת הבטיחות המעשית בעצם זה משהו שפותח על ידינו, מטה הבטיחות שאנחנו מממנים, שהוא משותף להסתדרות והתאחדות הקבלנים, פיתח את הסילבוס, את הפדגוגיה.

גיורא ואלה: בעצם הרעיון הוא שאנחנו מבינים שאם היה אפשר להוציא לשבוע הדרכת בטיחות היינו עושים את זה, אנחנו ראליים, אנחנו מבינים גם על יום אחד של הכשרה אמיתית, שאנחנו מוצאים את העובד מה האתר.

גיורא ואלה: אנחנו במלחמות לא קטנות על זה עם הקבלנים שהם רוצים, כולם רוצים עובדים מיומנים שעובדים בטוח, אבל התמריץ של לשמור אותם בתוך האתר ולעשות את העבודה, פשוט חזק מדי.

גיורא ואלה: אז מה היא ההדרכה?

גיורא ואלה: קצת תכל'ס, בסדר?

גיורא ואלה: יום שלם שעובד מקבל עליו שכר הוא יוצא מהאתר, הולך מכללה מתוך רשימה של תשע מכללות שמורשות, נבדקו על ידינו.

גיורא ואלה: פרסמנו קול קורא עם כל התנאים - - -

אבתיסאם מראענה: איפה המקומות האלה?

גיורא ואלה: יש לנו בפריסה ארצית עכשיו, לשמחתנו הרבה.

גיורא ואלה: בהתחלה היו לנו שני פיילוטים, אחד בבית צפאפא לעובדים פלסטינים, עברו שם אלף עובדים, מימנו אותו במלואו, הקבלן והמעסיק לא היו צרכים לשלם שקל.

גיורא ואלה: עוד אחד לעובדים ישראלים במכללת לבטח בראשון לציון.

גיורא ואלה: עכשיו אנחנו בפריסה ארצית מבאר שבע בדרום עד חיפה בצפון, כרגע זה תשע.

גיורא ואלה: אנחנו בודקים, אם יהיה עכשיו ביקוש מדהים אני אצטרך להגדיל את ההיצע, כבר מכללות פונות אלינו, כרגע אנחנו לא מאפשרים את זה.

גיורא ואלה: כולם היו צריכים לעמוד בקול קורא שלנו, בסילבוסים - - -

אבתיסאם מראענה: מה המכללה מקבלת מזה שהיא בעצם - - -

גיורא ואלה: כסף.

אבתיסאם מראענה: מה, פר בן אדם?

אבתיסאם מראענה: פר עובד?

גיורא ואלה: כן.

אבתיסאם מראענה: כמה?

גיורא ואלה: אנחנו מממנים את זה, בעצם קבענו מחיר קבוע מראש.

גיורא ואלה: אני מעדיף לא להגיד את הסכום, אבל כן קבענו מחיר קבוע מראש, על מנת שלא יתחרו איתנו על המחיר, אלא על האיכות.

גיורא ואלה: אנחנו מממנים שמונים ואחת אחוז מהעלות, את היתרה הקבלן משלם.

גיורא ואלה: העובד לא משלם, מגיע ומקבל שכר ביום הזה, מקבל יחס מכבד, מקבל הדרכה בקבוצות קטנות, בשפת אם.

גיורא ואלה: אנחנו נזמין אותך בקרוב, לשמחתנו הרבה, בבית צפאפא יש הרבה, ובעוד מכללות, גם בראשון לציון, באמת הכשרה ברמה מאוד מאוד גבוהה.

גיורא ואלה: הוא מקבל שתי תעודות דיגיטליות, אחת את אישור שהרגולציה מחייבת ואחת תעודה שלנו.

גיורא ואלה: מה ההדרכה הזו נותנת ולמה היא חשובה.

גיורא ואלה: אחת, זו הכשרה איכותית שמותאמת לגורמי הסיכון הנפוצים בעבודה.

גיורא ואלה: שתיים, יש לנו בקרת איכות מאוד מאוד הדוקה על המכללות, על מנת שהאירוע לא יברח לנו מהידיים.

גיורא ואלה: יש פה כסף, אנחנו משלמים אותו באהבה גדולה, זה התפקיד שלנו, אבל אסור שהאירוע הזה יתלכלך בגלל כסף, לכן יש לנו בקרת איכות מאוד מאוד גדולה ומאוד הדוקה.

גיורא ואלה: שלוש, זו הכשרה שפתוחה לכולם.

גיורא ואלה: כאשר מגיעים עובדים אני לא בודק אם הם חברי הסתדרות, אני לא בודק אם הקבלן הוא חבר התאחדות הקבלנים ואני אפילו לא מתנה אם הם משלמים לקרן לעידוד.

גיורא ואלה: כולם, אם הקבלן הוא קבלן בפנקס הקבלנים והעובד הוא עובד בניה, ופלסטינים הם כולם אמורים להיות גם אלה וגם אלה, נכנסים ומקבלים באהבה רבה את הסבסוד שלנו, גם אגב זרים, מבחינתנו זו ממש המשימה שלנו.

גיורא ואלה: אני כן אגיד שלשמחתי הרבה יש לנו שותפים מאוד מאוד רציניים בממשלה, ורן וענבל מובילים את האירוע, במשרד הבינוי, במנהל האזרחי ומתפ"ש.

גיורא ואלה: זה לא אירוע פשוט, אבל מאוד מאוד חשוב שיהיה פה גיבוי ורוח גבית ממשלתית לאירוע הזה, שבסוף הוא עלינו.

גיורא ואלה: רן אומר שזה עליו, אנחנו תופסים את זה כאירוע שהוא עלינו, בסוף אלו הפועלים שלנו, בסוף זה הקבלנים שלנו.

גיורא ואלה: אנחנו רוצים שיבואו בשלום - - -

אבתיסאם מראענה: אלה העובדים של כולנו, אז אפשר לייחס אותם לכולנו.

גיורא ואלה: בדיוק.

גיורא ואלה: ואם יש זמן, סרטון קצרצר להמחשה על הכשרות הבטיחות שדיברנו.

אבתיסאם מראענה: חצי דקה.

אבתיסאם מראענה: (הקרנת סרטון בפני הוועדה)

אבתיסאם מראענה: אני מודה לכם, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: מה, אין בן אדם אחד דובר ערבית שמדבר על משהו, חוץ משהם מבצעים כל מיני זה.

גיורא ואלה: בדיוק בסוף הסרטון יש.

גיורא ואלה: אבל, כנראה לא יהיה מנוס ונצטרך להביא אותך לאחת מהמכללות לראות את ההכשרה בעיניים.

אבתיסאם מראענה: באהבה מאוד גדולה.

אבתיסאם מראענה: זוהר שטיינברג.

זוהר שטיינברג: סליחה שאני קצת הורסת שמחות פה, אני לא מצליחה להבין מה חדש.

זוהר שטיינברג: אנחנו קרן עמית, קרן לעידוד ופיתוח ענף הבניה מבית ההסתדרות הלאומית, עושים את אותם דברים בדיוק כבר שנים.

זוהר שטיינברג: אנחנו מעבירים הדרכות עבודה בגובה, מעשיות ותאורטיות, מקיפות, בטיחות כללית, עזרה ראשונה והכל.

זוהר שטיינברג: אז אני פה, קוראת לזרוע העבודה, רן כהן, אני קוראת לו להציע את עצמנו גם - - -

אבתיסאם מראענה: ברור.

אבתיסאם מראענה: רן כהן, מה קורה?

אבתיסאם מראענה: למה הם לא חלק מהסיפור הזה?

זוהר שטיינברג: יש לנו כוח אדם, יש לנו דוברי שפות, מתרגמים.

אבתיסאם מראענה: את צודקת לחלוטין, שוויון הזדמנויות.

זוהר שטיינברג: אנחנו פה ונקצר את זמן פיילוט בחצי לפחות.

אבתיסאם מראענה: באמת?

זוהר שטיינברג: לגמרי.

רן כהן: כבר אני חושב שהיא יכולה לקצר בחצי.

רן כהן: רגע, אבל לעניין משהו הרבה יותר ענייני, החלטת הממשלה הזו - - -

אבתיסאם מראענה: לא, שנייה שאלתי.

אבתיסאם מראענה: אתה נפגשת איתה?

רן כהן: לא, יש סיבה.

אבתיסאם מראענה: למה?

רן כהן: אגב, זו לא סיבה פרסונלית או לארגון, זו סיבה פונקציונאלית, כי ברגע שאתה עושה רגולציה או סמי-רגולציה אתה צריך להתבסס על מערכת תשתיתית משפטית קיימת.

רן כהן: אנחנו בעצם ישבנו על מערכת שהיא נוסדה בהחלטת ממשלה 2179, של המיונים המקצועיים.

רן כהן: על המיונים המקצועיים, שכבר יש מערכת שרצה, יש את הנדבך של הבטיחות.

רן כהן: כי בסוף, כשאתה צריך לייצר מכלול של שרשרת הכשרה, אתה כן רוצה שהכל יהיה מתוקף פר אבן, זאת אומרת ההכשרה, המכללה, המדריכים, המעבר והממשק למנהל האזרחי, אז בעצם התיישבנו על המערכת שיצר המשרד לבינוי ושיכון עוד באותה החלטת ממשלה, ולכן איתה אנחנו עובדים.

אבתיסאם מראענה: כן, אבל אתה עובד עם גיורא לא באופן פרסונלי, כהסתדרות - -

רן כהן: אנחנו על מנת שהדבר הזה יהיה - - -

אבתיסאם מראענה: קרן עידוד, סליחה טעיתי.

אבתיסאם מראענה: אז השאלה היא כזו, חברתי שטיינברג שאלה אותך אתם עובדים איתם ולמה איתנו אתם לא עובדים.

אבתיסאם מראענה: שאלה הוגנת, אני לא רואה פה למה אתה מתקומם.

אבתיסאם מראענה: היא תסביר את עצמה.

זוהר שטיינברג: אני אסביר גם שאנחנו עושים, כמו שאמרתי, בדיוק את אותן הדרכות, אגב במימון מלא, לא בשמונים ואחת אחוז - - -

אבתיסאם מראענה: כמה זמן אתן עושות את ההדרכה?

זוהר שטיינברג: אני מנהלת את הקרן כבר חמש שנים, לפחות בחמש שנים האלה, אבל אני יודעת שגם קודם אליי.

זוהר שטיינברג: בחמש שנים האלה זה מה שאנחנו עושים, מעבירים אלפי עובדים, גם עובדים זרים, גם עובדים פלסטינים את אותן הדרכות, אנחנו גם עובדים עם מכללות, עם אותן מכללות שחלקן פה לא עברו את הסטנדרט שלנו, אבל לא משנה זה כבר עניין אחר.

זוהר שטיינברג: בנוסף, גם לנו, אנחנו עצמנו, יש מדריכים שלנו שאנחנו מגיעים עם כיתת לימוד שלנו לאתרים שמדמה אתרי בניה ומקיימים את ההדרכות בשטח.

אבתיסאם מראענה: אתם פניתם לזרוע העבודה?

זוהר שטיינברג: אני פניתי כמה פעמים לחזי בעניין.

אבתיסאם מראענה: איזה חזי?

זוהר שטיינברג: חזי שוורצמן.

רן כהן: הוא ראש המנהל, הבוס שלי.

זוהר שטיינברג: כן.

זוהר שטיינברג: פנינו כמה פעמים, הצענו, נפגשנו, הראנו לו איך שהוא - - -

אבתיסאם מראענה: אז מה את רוצה להגיד לי בזה?

אבתיסאם מראענה: מה קרה פה?

זוהר שטיינברג: בעצם אין לי עוד מה להגיד, זה פשוט לדעתי פה להנציח מונופול שקיים, זה הכל וחבל ומאוד שזרוע העבודה ממשיכה בדרך הזו ומנציחה את זה.

זוהר שטיינברג: אגב, שזה דיון שכבר נדון ואושרנו על ידי בית דין לעבודה, הקרן שלנו אושרה ובית הדין לעבודה גם קבע שאנחנו מעודדים תחרות.

זוהר שטיינברג: כדאי להתנתק משיטת המונופול הזו ובאמת לאפשר לתחרות.

זוהר שטיינברג: אני פשוט מציעה את עצמנו, אנחנו מספיק טובים, מספיק ראויים ובהחלט כולם מוזמנים פה לראות הדרכות שלנו ולהבין כמה הן באמת איכותיות וברף מאוד מאוד גבוה.

רן כהן: במשרד הכלכלה יש את המוסד לבטיחות וגהות, שהוא חלק ממשרד הכלכלה יחידת סמך, גם הוא שאל אותנו תגידו, למה אנחנו לא.

רן כהן: כרגולטור, אני לא אדבר כרגע בשם כל המשרדים האחרים, אבל האינטרס הוא משותף וגם הם רואים את הדברים ככה, על מנת לעמוד מאחורי מהלך שהוא פורץ דרך ברמה העולמית, חד משמעית אני אומר לך, אפילו בגרמניה שיש שם אח הכשרה מקצועית ספר מפואר, אין אף נגיעה וחצי נגיעה לפועלים הזרים.

רן כהן: יש שם שלושים אחוזים מענף הבינוי שהם פועלים זרים, אצלם זה פולנים, מולדבים, אבל הם לא עוברים הכשרה מקצועית.

רן כהן: היינו שם ושמענו את זה באוזניים שלנו, זה לא מאיזו סקירת ספרות.

רן כהן: על מנת להצליח להרים דבר כזה, אתה צריך ליצר מערכת, שאמרתי, על מה היא נשענת, שהמסגרות הבירוקרטיות הממשלתיות מכירות אותה, עובדות איתה - - -

אבתיסאם מראענה: כן, אבל אדוני, אני שמעתי את ההרצאה הזו עכשיו.

אבתיסאם מראענה: אני הקשבתי, אבל אני לא מבינה את המערכת המובנית, המכירה הרגולציה וכו'.

אבתיסאם מראענה: נראה לך שהיא באה מקרן עידוד ומהחברים האחרים?

אבתיסאם מראענה: אני מקשיבה לדיון ואני לא מצליחה להבין למה אתם כן עם קרן העידוד לקחתם את ההכשרות שלהם בחינם, והם מציעים את ההכשרות שלהם גם בחינם ואתם לא עובדים מולם, שאלה.

רן כהן: אז עניתי, אנחנו התיישבנו על החלטת ממשלה 2179, שקבעה מיונים מקצועיים וההחלטה הזו יושמה, בסופו של דבר, דרך מנגנון משותף להתאחדות ולהסתדרות, כמה שנים אחר כך אנחנו באנו עם הנדבך הנוסף שביקשנו להוסיף לאותה החלטת ממשלה.

רן כהן: אני עובד עם הממשלה וככה אנחנו עובדים, ולכן זו הצורה שנוסדה.

רן כהן: יכול להיות שהפיילוט יהיה מוצלח, ההכשרות ירוצו בהצלחה רבה, נלמד, אפשר יהיה לפתוח, כרגע זה לא השלב שאנחנו בכלל הולכים לשנות החלטת ממשלה בעניין הזה.

אבתיסאם מראענה: אני לא מצליחה להבין את החלטת הממשלה לגבי הסוגיה הזו, למה אתם עובדים עם קרן עידוד ולא עם קרן אחרת, את זה לא הצלחתי להבין.

אבתיסאם מראענה: יכול להיות שהשעה מאוחרת והמוח שלי קצת הצטמצם, אבל אני לא חושבת שאת השאלה הזו רק אני שואלת.

רן כהן: החלטת הממשלה לאותם מיונים מקצועיים כשבאו ליישם אותה, אז בעצם משרד הבינוי והשיכון או המנהל האזרחי או שניהם ביחד, הם יכולים להגיד מי מהם, דרך ספק יחיד או הליך מכרזי, אני באמת לא מכיר, כדי ליישם את המיונים המקצועיים הם בעצם יצרו את המסלול הזה.

רן כהן: המסלול הוא מאושר, באמת הכל עבר באישורים, הם יצרו את המסלול, את האפיק של שיתוף הפעולה בין שני הארגונים.

רן כהן: מעסיקים מועסקים, אנחנו ראינו כי טוב אחרי כמה שנים, אחרי שכבר יש הכשרה שעובדת, ועכשיו אנחנו רוצים לעבור לשלב הבא שהוא כבר אינטרס שלנו, של המנהל הבטיחות כמי שצריך להוביל אותו, האינטרס של כולם, לכן זו הפלטפורמה.

יצחק מויאל: אז מה זה הליך שהיה לעד?

יצחק מויאל: זהו, ההליך יישאר איתנו כל החיים?

יצחק מויאל: יש הליך, נעשה הליך, אתה עושה לי חדש.

יצחק מויאל: אתה צריך לעשות תהליך מכרזים חדש.

רן כהן: אני מבין את הטענה, אבל אם אתה רוצה להשמיע אותה בפני מי שרלוונטי זה משרד שמוביל את החלטת הממשלה, שזה משרד הבינוי והשיכון - - -

זוהר שטיינברג: שהוא אומר שהוא כבול.

יצחק מויאל: זו השיטה אבל לגלגל, אבל זה לא עובד ככה בסוף.

יצחק מויאל: אי אפשר להישאר בקיבעון הזה, אנחנו רוצים לבוא לעזור לכם שתצליח בפיילוט.

רן כהן: אז תעזור, תעשה הדרכה, מה אתה רוצה?

יצחק מויאל: אני עושה את ההדרכות, אבל אני רוצה את ההדרכות על חשבוני.

זוהר שטיינברג: אבל למה הגישה הזו, רן?

זוהר שטיינברג: אנחנו באים בטוב.

רן כהן: הגישה היא לא גישה לעומתית, לא.

רן כהן: אגב, אני פוגש אותך בפעם הראשונה, אני אישית, אין לי שום דבר נגדכם.

אבתיסאם מראענה: חברים, תודה שפתחתם, תודה ששיתפתם.

אבתיסאם מראענה: אני מציעה כן שתשבו איתם ותגידו לי במה אני יכולה לעזור ואני אעזור.

אבתיסאם מראענה: תודה ששיתפת.

ח'אלד דו'חי: אגב, זה לא בחינם גם כן.

ח'אלד דו'חי: העובדים משלמים לעידוד ענף הבניה בתלושי השכר - - -

רן כהן: זה לא נכון.

ח'אלד דו'חי: זה יורד מהתלושים בשכר, תסתכל על התלושים או על פירוט התלוש שמדור התשלומים מנפיק ועל כל עובד זר וכל עובדים - - -

יצחק מויאל: זה ממש לא נכון.

יצחק מויאל: למה אתם ממשיכים להטעות את הוועדה?

ח'אלד דו'חי: זה לא להטעות, למה להטעות?

ח'אלד דו'חי: צריך לדייק.

יצחק מויאל: זה לא נכון.

יצחק מויאל: אתה אומר פה משהו לא נכון בכלל.

זוהר שטיינברג: אבל לגבי העובדים הפלסטינים זה נכון לגמרי, כי רשות האוכלוסין באופן אוטומטי כברירת מחדל.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך את הוויכוח הזה לעוד דיונים, אנחנו לא נפרדות ונפרדים.

אבתיסאם מראענה: הדס תגרי, בבקשה.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לשמוע אותך, את נמצאת איתנו בזום.

אבתיסאם מראענה: הקבוצה למאבק בתאונות בניין ותעשייה.

אבתיסאם מראענה: מה שלומך?

הדס תגרי: שלומי, תראי, אחרי תשעה חודשים שבהם נהרגו שלושים ושישה עובדים בענף הבניין, שזו עלייה של חמישים אחוז לעומת פרק הזמן המקביל לשנה שעברה, אז התחושות הן מאוד קשות.

הדס תגרי: אני אציין שמתוך שלושים ושישה שנהרגו בתשעה חודשים האלה, חמישה עשר עובדים הם פלסטינים.

הדס תגרי: גם המספר שלהם גדל לעומת שנת 2020, גם החלק שלהם בקרב כלל העובדים עלה לארבעים ושתיים אחוז.

הדס תגרי: כך, שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד קשה שמחדדת את הצורך האקוטי לנקוט בפעולות להגברת בטיחות העובדים.

הדס תגרי: הנושא של הכשרות בטיחות, ההכשרה היא אחת מהם, אבל היא לא היחידה והיא גם לא היחידה בהחלטת הממשלה 187, שבעצם מכוחה מבוצעות את ההכשרות האלה.

הדס תגרי: אנחנו מאוד מברכים על זה שהפיילוט לביצוע הכשרות בטיחות לעובדי הבניין הפלסטינים יוצא לדרך בקרוב.

הדס תגרי: יש הרבה שאלות שעולות, אבל כן בהחלט בואו כאילו שיתחיל וייצא לדבר.

הדס תגרי: כן חשוב לשים את זה בהקשר שהמדינה התחייבה בסוף 2018 לקבוע חובה רגולטורית לביצוע הכשרות בטיחות לכל עובד בענף הבניין.

הדס תגרי: זו המסגרת שאנחנו שואפים אליה, לא רק לעובדים פלסטינים, לא כעניין וולונטרי, אלא כחובה.

הדס תגרי: אז, זו המסגרת שבתוכה אנחנו צריכים להסתכל על הדבר הזה.

הדס תגרי: מבחינתנו, זה לא רק פיילוט לביצוע הכשרות בטיחות לעובדים פלסטינים, אלא פיילוט להטלת החובה הזו.

הדס תגרי: כאשר צריך להבין, גם הטלת החובה, שזה באמת העניין של הרגולטור, של מנהל הבטיחות התעסוקתי, להגדיר מה היא החובה הזו, מה ההיקף שלה, לפקח על הביצוע שלה, להיערכות של ההכשרות וכו', לבין הביצוע בפועל.

הדס תגרי: זה באמת עניין שפחות מעסיק אותנו כארגון, אבל אני לא רואה פה סיבה מדוע יהיה פה מונופול ובוודאי לא מונופול להתאחדות הקבלנים.

הדס תגרי: אני מברכת את התאחדות לעיסוק שלה לבצע הכשרות בטיחות, את הקרן לעידוד הבניה, זה מבורך אבל בהחלט יכולים להיות עוד גורמים וחשוב אולי שיהיו עוד גורמים.

הדס תגרי: לגבי הפיילוט, אני שמעתי את רן כהן אומר שהמתווה שלהם, שזה ייקח שלוש, ארבע שנים, לבצע הכשרות בטיחות לכל העובדים הפלסטינים, זה לחלוטין בלתי מתקבל על הדעת.

הדס תגרי: אני רק אזכיר שהכשרות לעבודה בגובה אמורים לבצע ריענון כל שנה.

הדס תגרי: בנוסף לכך, אנחנו מדברים כרגע על הכשרה של עשר שעות, החלטת הממשלה דיברה על הכשרה של עד יומיים, שזה גם המינימום שבמינימום.

הדס תגרי: שוב, אנחנו מדברים על פיילוט שהוא המינימום שבמינימום שאנחנו מצפים שהוא יתרחב.

הדס תגרי: אז, לתכנן מתווה של שלוש, ארבע שנים רק לעובדים הפלסטינים, זה לא מתקבל על הדעת ופה צריך לקבוע מתווה אחר, ואני מבקשת מהוועדה לבקש את זה.

הדס תגרי: לגבי התכנים של ההכשרה, שוב, בואו נתקדם, אבל אני כן רוצה לציין שחשוב שההכשרה הזו תכלול גם התייחסות לאופן ניהול הבטיחות באתר בניה.

הדס תגרי: לעובדים אין מושג, אני מדברת על זה, שלמשל, שבאתר בניה חייב להיות מנהל עבודה נוכח בכל עת.

הדס תגרי: בנוסף, להעמיד ברשות העובדים קו טלפוני במנהל הבטיחות התעסוקתית ותלונות על הפרות בטיחות.

הדס תגרי: כולנו מבינים שההתנהלות הבטיחותית באתר, לא תלויה רק בידע שיש לעובדים, שהוא כמובן חשוב מאוד, אבל הם לא שולטים בתנאי הבטיחות באתר.

הדס תגרי: לכן, זה מאוד מאוד קריטי שחלק מההכשרה שלהם גם תכלול לתת להם מענה, מה קורה כאשר הם מרגישים שהם לא בטוחים באתר, מענה דיסקרטי כמובן, שיבטיח את הבטיחות שלהם.

אבתיסאם מראענה: תודה.

הדס תגרי: נקודות נוספות בהחלטת הממשלה הזו, החלטה 187, שלא עלו כאן, אבל הם שוב חלק בלתי נפרד מלייצר פה איזו שהיא מעטפת של בטיחות, גם לעובדים הפלסטינים ובכלל.

הדס תגרי: ההחלטה כוללת סעיף שמורה לזרוע העבודה להעביר לרשות האוכלוסין והגירה מידע אודות הפרות בטיחות מצד מעסיקים שיש להם היתר להעסיק עובדים לא ישראליים, על מנת שהרשות - - -

אבתיסאם מראענה: תשקול סנקציות.

אבתיסאם מראענה: אני מסכימה איתך, הרשות צריכה לשקול סנקציות במתן ההיתרים.

הדס תגרי: כן, עכשיו השאלה היא מה קרה עם ההוראה הזו והאם בכלל התחילו לגבש נוהל?

הדס תגרי: האם התחילו לבצע את ההוראה הזו?

הדס תגרי: המידע כבר קיים.

הדס תגרי: אני אתן דוגמא, לא ממצה בשום פנים ואופן, אבל יש חברות קבלניות שמנהל הבטיחות פנה בעניינן לרשם הקבלנים והגיש חוות דעת, שהן מפרות באופן שיטתי את בטיחות העובדים.

הדס תגרי: חלק מהחברות האלה הפעילו גם סנקציות של השהייה על תנאי, אני אתן דוגמא אחת קיצונית, חברת "וליד גרייב" לאחרונה נשלל רישיונה על תנאי ולפני כשבועיים נהרגו שני עובדים בשבוע אחד בשני אתרים שונים של החברה.

הדס תגרי: האם פנה זרוע העבודה למנהל האוכלוסין וביקשה לשקול, אני אחדד שני עובדים פלסטינים נהרגו בשבוע אחד בשני אתרים שונים של החברה, האם נעשתה פנייה, האם כמובן צריך להתגבש נוהל, איך עושים את זה.

הדס תגרי: אבל, זה דבר שהוא מאוד מאוד קריטי.

אבתיסאם מראענה: תודה, הדס.

הדס תגרי: יש שתי נקודות שמאוד קריטי להתייחס אליהן, בהיבט של הפיקוח על בטיחות.

הדס תגרי: אותה החלטת ממשלה הגדילה את מכסת העובדים בשלושים אלף, חמישה עשר אלף פלסטינים וחמישה עשר אלף זרים, שזה כעשרה אחוז מכלל העובדים בענף והרבה יותר בקרב העובדים ובעבודות הרטובות, וכפי שציינו פה הם העובדים בעבודות המסוכנות.

הדס תגרי: משרדי הממשלה האחרים קיבלו הגדלת תקנים, דובר על זה שיהיה יותר משאבים מפיקוח, זרוע עבודה לא.

הדס תגרי: אבל, זה פשוט, בלי להתייחס לעניין הזה של כמה מפקחי בטיחות יש בכלל לכלל ענפי התעסוקה וספציפית לענף הבניין, והאם יש איזה שהוא מתווה להגדיל את המספר של המפקחים האלה שמתבסס על מספר העובדים?

הדס תגרי: האם יש איזה שהוא מפתח כמה מפקחים צריכים להיות?

אבתיסאם מראענה: אוקיי, תודה הדס.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נבקש את זה עכשיו בסיכום, לגבי כל הסוגיה הזו של פקחים, מפקחים, מה שתקראו לזה.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון ולהגיד תודה לכולם, לכל מי שבעצם עבד קשה והביא לנו את המצגות והציגו לנו את העמדה שלהם, דיברו, סיפרו ותודה כמובן לכל הצוות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון, סחר בהיתרים של עובדים פלסטינים פלוס הכשרה לעובדים פלסטינים בבניין ה-7 במרץ.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל מרשות האוכלוסין פירוט לפי שנים של מספר התיקים שנפתחו מאז 2010 והסנקציות שהוטלו על מעסיקים.

אבתיסאם מראענה: בנוסף, אני מבקשת לקבל מרשות האוכלוסין את רשימת החסמים העומדים בפני רשות האוכלוסין ושיתוף הפעולה בינם לבין הרשויות האכיפה הנוספים.

אבתיסאם מראענה: אני מבטיחה לכם שהמכתב שתשלחו יהיה בהחלט לעיוני בלבד.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין לקדם רפורמה חשובה, שתסייע במיגור תופעת הסחר, העברת האחריות על הנפקת תלוש השכר במדור השכר אל המעסיקים וקיום פיקוח הדוק, שמעסיק בעל ההיתר הוא גם זה שמנפיק את התלוש ומשלם את השכר.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין וזרוע העבודה לגבש נוהל משותף בנוגע להעברת מידע על הפרות בטיחות, על מנת שרשות האוכלוסין תוכל להטיל סנקציות על מעסיקים שיתגלו בהם הפרות באתרי הבניה שלהם.

אבתיסאם מראענה: בנוסף, כמובן כל הסוגיה שהעלתה הדס כרגע, מה המספר בעצם המפקחים, הפקחים באתרי הבניה, אנחנו ממש נשמח לדעת.

אבתיסאם מראענה: אני אנסח את זה יותר מסודר.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת להגדיל את מספר התקנים לפקחי בטיחות בזרוע העבודה בהתאם לעלייה בכמות העובדים בענף.

אבתיסאם מראענה: יש המון דרישות, המון עבודה, אנחנו נמשיך לעבוד.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, יום טוב.