ועדת הכנסת, כנסת 24, פרוטוקול מספר 111, 2022-06-27 08:45

השנייה והשלישית: הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון מס' 9), התשפ"ב-2022 (מ/1548).

השנייה והשלישית: הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון - הצמדת מחיר הדירה למדד), התשפ"ב-2022 (פ3132/24), של חבר הכנסת אלכס קושניר.

השנייה והשלישית: הצעת חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ב-2022 (מ/1543).

השנייה והשלישית: הצעת חוק שיקום, קידום ושילוב אנשים עם אוטיזם בקהילה, התשפ"א–2021 (פ/1631/24), של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

השנייה והשלישית: נכחו: חברי הוועדה: ניר אורבך – היו"ר בועז טופורובסקי אחמד טיבי יבגני סובה יצחק פינדרוס חברי הכנסת:

השנייה והשלישית: אלכס קושניר מוזמנים: מנכ"ל הכנסת גיל סגל חשב הכנסת חיים אבידור סגן חשב הכנסת נדב כספי ייעוץ משפטי: ארבל אסטרחן מנהלת הוועדה: נועה בירן - דדון רישום פרלמנטרי: רמי בן שמעון

השנייה והשלישית: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 51) (תשלומים עבור עובדי הסיעות), התשפ"ב–2022

ניר אורבך: בוקר טוב.

ניר אורבך: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.

ניר אורבך: היום יום שני, כ"ח בסיון תשפ"ב, 27 ביוני 2022.

ניר אורבך: על סדר-היום: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 51) (תשלומים עבור עובדי הסיעות), התשפ"ב–2022, הצעה מטעם הוועדה, הכנה לקריאה הראשונה והקדמת הדיון לפני הקריאה הראשונה.

ניר אורבך: חילקנו חומרי רקע.

ניר אורבך: אנחנו מתכבדים בנוכחותה של כבוד השופטת אילה פרוקצ'יה, תודה רבה שהגעת.

ניר אורבך: אנו מכבדים אותך ומקדמים אותך בברכה.

ניר אורבך: מונחת בפנינו הצעת חוק בעניין תשלומים לעובדי הסיעות.

ניר אורבך: אנחנו מבקשים לקדם את זה כהצעה מטעם ועדת הכנסת.

ניר אורבך: מקורה של ההצעה בפניות של עובדי הסיעות, בעיקר לחבר הכנסת פינדרוס שטרח לקדם את זה וגם זה הגיע אליי.

ניר אורבך: יישר כוח, חבר הכנסת פינדרוס, על הנחישות והיוזמה.

ניר אורבך: היו לנו שיחות והצעות בנושא ובלי שום קשר ליציאה לבחירות רצינו לקדם את החוק.

ניר אורבך: הנוסח שהנחנו בפני חברי הוועדה משקף את ההסכמות שהגענו אליהן ואני מקווה שההתפתחויות האחרונות בנושא הבחירות לא ימנעו את העברת החוק.

ניר אורבך: לפני שנציג את פרטי ההצעה אני רוצה להזכיר את הרקע לנושא.

ניר אורבך: בשנת 2004 תוקן חוק מימון מפלגות ונוסף סעיף שבו הוסדר נושא השכר והתשלומים לעובדי הסיעות המכונים בחוק "צוות פרלמנטרי".

ניר אורבך: החוק מגדיר אותם כ"עובדים של הסיעות או המפלגות שאינם עובדי הכנסת אבל הם מועסקים דרך קבע במשרדי הסיעה בכנסת ועיקר עיסוקם בפעילות הפרלמנטרית".

ניר אורבך: התיקון נחקק בזמנו כדי להבטיח ששכר עובדי הסיעות ישולם מתקציב הכנסת בנפרד ממימון המפלגות ולא יהיה תלוי במצבן הכספי של המפלגות.

ניר אורבך: בדברי ההסבר לתיקון האמור הוסבר הצורך בתיקון כך: סיעות הכנסת מקבלות, מתוך תקציב הכנסת ובנפרד ממימון המפלגות השוטף, מימון חודשי לפעילותן בכנסת, המשמש לתשלום משכורות לעובדי הסיעה בכנסת וליתר פעולות הסיעה.

ניר אורבך: מקורו של תקציב זה, המכונה "תקציב השירותים הטכניים", בהחלטה של ועדת הכנסת משנת 1966, והוא אינו מעוגן בחיקוק.

ניר אורבך: מוצע לעגן את התקציב המשולם לסיעות לפעילותן בכנסת בחוק מימון מפלגות, התשל"ג–1973, ולקבוע כי מימון זה, אשר יכלול גם תשלומים למנהלי הסיעות, ישולם לסיעות מדי חודש מתוך תקציב הכנסת.

ניר אורבך: בשנת 2014 תוקן שוב חוק המימון ונקבע כי השכר לפי החוק ישולם רק לסיעות המונות שני חברי כנסת לפחות.

ניר אורבך: לאחר חקיקת החוק ב-2004 יושב-ראש הכנסת התקין כללים מכוח החוק שפרטו את חלוקת הסכום בין הסיעות לפי גודלן, והוראות שונות הנוגעות לעבודת עובדי הסיעות, כמו שכר מינימום למנהלי הסיעות.

ניר אורבך: זה היה הרקע, עכשיו אני אפרט לגבי ההצעה שמונחת בפנינו.

ניר אורבך: קודם כל, אנחנו מציעים להעביר את נושא את השכר והתשלומים מחוק המימון לחוק הכנסת, וכך להבהיר שהוא אינו חלק ממימון המפלגות.

ניר אורבך: בהתאם, שלילת מימון או קנס המוטלים על סיעות בקשר למימון המפלגות לא יוכלו להשפיע על שכר העובדים.

ניר אורבך: עם זאת, וכפי שקבוע כבר היום, מפלגה תוכל להוסיף לשכר ולתשלומים המשולמים לעובדיה סכומים מתוך מימון ההוצאות השוטפות שלה.

ניר אורבך: העברת ההסדר לחוק הכנסת תוביל גם לכך שסיעה תוגדר לפי המשמעות המקובלת שיש לה בהיבטים פרלמנטריים, וכך גם סיעה שנוצרה במהלך כהונתה של הכנסת בעקבות התפלגות, תהיה זכאית למימון עבור עובדיה, גם אם אינה מייצגת מפלגה ולכן לפי חוק המימון אינה נחשבת כסיעה.

ניר אורבך: בעקבות התיקון המוצע, הוועדה הציבורית לעניין זה תהיה הוועדה הציבורית שקמה לפי פרק ט' לחוק הכנסת, שתפקידה להמליץ בדבר שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת וליועצים הפרלמנטריים.

ניר אורבך: תהיה לה ראייה רחבה לגבי השכר והתשלומים לכל נושאי המשרה והעובדים בתחום הפרלמנטרי.

ניר אורבך: דבר נוסף, מוצע לשנות את הכינוי מ"עובדי הצוות הפרלמנטרי" ל"עובדי הסיעות", שזהו המינוח הרווח – ככה אנחנו גם קוראים להם בעבודה השוטפת.

ניר אורבך: שינוי המינוח אינו משנה את אופי התפקיד, ומוצע להבהיר כי לא יחולו יחסי עבודה בין עובדי הסיעות ובין הכנסת, והם ימשיכו להיות עובדי הסיעה או המפלגה ולא עובדי הכנסת.

ניר אורבך: דבר אחרון, מוצע להרחיב את סמכות יושב-ראש הכנסת לקבוע כללים מכוח החוק, כי בחוק המימון יוחדה סמכות היושב-ראש רק לעניין חלוקת הסכום הכולל בין הסיעות.

ניר אורבך: כמו כן, מוצע לקבוע כי הכללים ייקבעו לפי המלצתה של הוועדה הציבורית כאמור.

ניר אורבך: תחילתו של החוק תהיה ביום תחילתם של הכללים החדשים שיקבע יושב-ראש הכנסת באישור הוועדה הציבורית.

ניר אורבך: לעניין הסכום השנתי הכולל – מכיוון שהוחלט ששינויים ייעשו לפי המלצה של הוועדה הציבורית שלפי חוק הכנסת, בשלב זה מוצע להשאיר על כנו את הסכום הקבוע היום בחוק המימון ורק להעבירו לחוק הכנסת.

ניר אורבך: בהמשך, העניין יובא לפתחה של הוועדה הציבורית, ולפי עמדתה יוחלט מהו גובה הסכום שייקבע בחוק.

ניר אורבך: כאמור, מכבדת אותנו כאן בנוכחותה כבוד השופטת אילה פרוקצ'יה, שהיא יושבת-ראש הוועדה הציבורית לפי חוק מימון מפלגות.

ניר אורבך: המסמך שהשופטת הכינה לקראת הדיון הועבר לחברי הוועדה והונח על השולחן.

ניר אורבך: נשמח לשמוע כמובן את התייחסותה של השופטת.

ניר אורבך: אנחנו מציינים כי לקחנו לתשומת לבנו את הדברים שכתבת כבר בהכנת נוסח הצעת החוק, ולכן למשל מוצע שהכללים שיקבע היושב-ראש יהיו לפי המלצה של ועדה ציבורית, עניין שלא היה קבוע בחוק המימון.

ניר אורבך: אשמח מאוד, כבוד השופטת, לשמוע אותך ואחר כך נעבור לשמוע את חברי הכנסת.

ניר אורבך: בבקשה, גברתי.

אילה פרוקצ'יה: תודה רבה על הזמנת הוועדה לדיונים של ועדת הכנסת.

אילה פרוקצ'יה: יש לי מספר הערות במישור העקרוני ובמשור הפרטני להצעה שלפנינו.

אילה פרוקצ'יה: קודם כל, במישור העקרוני יש לי קושי עם העברת נושא תשלומי עובדי הסיעות מחוק המימון לחוק הכנסת בכל הנוגע למהות התשלומים האלה.

אילה פרוקצ'יה: העברה טכנית מחוק לחוק איננה משנה באופן מהותי את הטיב של התשלומים שמדובר בהם.

אילה פרוקצ'יה: התשלומים לעובדי הסיעות הם תשלומים לסיעות וככה גם אומרת ההצעה ובצדק.

אילה פרוקצ'יה: אלה תשלומים לסיעות, הם אינם תשלומים לחברי הכנסת.

אילה פרוקצ'יה: חוק הכנסת מדבר בתשלומים לחברי הכנסת.

אילה פרוקצ'יה: התשלומים לצוות הפרלמנטרי הם תשלומים לעובדים של חברי כנסת, להבדיל מעובדי סיעות ולכן חוק הכנסת מדבר על מטריה אחרת לגמרי של תשלומים לחברי כנסת במסגרת תנאי העבודה שלהם, וביניהם גם לכוח האדם שמשרת את חברי הכנסת באופן אינדיבידואלי.

אילה פרוקצ'יה: הוועדה הציבורית לפי חוק הכנסת דנה במטריה הזאת.

אילה פרוקצ'יה: כאן יש ניסיון להעביר תשלומים לסיעות שהם חלק מהותי ממימון המפלגות ובצדק קבע סעיף 2(א)(3) לחוק מימון מפלגות שישנם 3 מרכיבים למימון המפלגות: הוצאות הבחירות, הוצאות שוטפות ותשלומים לצוות הפרלמנטרי.

אילה פרוקצ'יה: העברה טכנית לחוק אחר לא משנה את המהות הזאת ולכן במסגרת השיקולים של גובה יחידת המימון לא יהיה מנוס מהתייחסות לגובה התשלומים לעובדי הסיעות כחלק מושגי ממימון המפלגות, גם אם הם יהיו בחוק הכנסת.

אילה פרוקצ'יה: ולכן מהבחינה העקרונית המהותית יש קושי בהעברה הזו מפני שזאת מערכת נפרדת של שיקולים שההעברה טכנית בעצם לא תשנה אותה מפני שאנחנו בוועדה הציבורית לעניין מימון המפלגות ניקח בחשבון כאשר נדון בגובה יחידת המימון, אם ייתנו לנו ולא יעשו חקיקה ראשית שעוקפת אותנו, אנחנו נשקול את גובה התשלומים לעובדי הסיעות במסגרת השיקולים כמה מגיע לסיעה מימון מפלגות.

אילה פרוקצ'יה: המהלך הטכני הזה לא ישנה את שיקול הדעת של הוועדה למימון מפלגות במסגרת השיקולים של יחידת המימון, ולכן נדמה לי שהמהלך הזה הוא מהלך שלא לקח בחשבון את המהות האמיתית של התשלומים האלה.

אילה פרוקצ'יה: נקודה שנייה.

אילה פרוקצ'יה: אני מניחה שהטענה להעברה הזאת, הנימוק העיקרי להעברה הזאת, זה שישנה כמובן זיקה בין שכר הצוות הפרלמנטרי לבין שכר הסיעות, וזיקה כזאת בוודאי קיימת.

אילה פרוקצ'יה: היא קיימת אבל לא רק לגבי שתי הקבוצות האלה.

אילה פרוקצ'יה: היא קיימת גם לגבי כלל הקבוצות בכנסת.

אילה פרוקצ'יה: גם עובדי הכנסת זה גורם שצריך להתחשב בו כאשר דנים בהעלאת שכר של עובדי הסיעות וגם מה קורה במשק כולו.

אילה פרוקצ'יה: זאת אומרת, לא יכולה להיות החלטה על העלאת שכר במנותק ממה שקורה במשק כולו ומה שקורה בקבוצות השונות בכנסת ולא רק בצוות הפרלמנטרי.

אילה פרוקצ'יה: ולכן המחשבה שהעברה לחוק הכנסת היא תיצור את הזיקה ההכרחית בין היועצים הפרלמנטריים לבין עובדי הסיעות, היא מחשבה, נדמה לי, חלקית והיא בוודאי לא משקפת את מה שכל גורם מוסמך להעלאת שכר חייב לשקול מבחינת הראייה הכוללת במשמעות של העלאה לגבי כלל המשק וגם לגבי מה שקורה בכנסת עצמה, מפני ששתי הקבוצות האלה אינן הקבוצות היחידות גם בכנסת.

אילה פרוקצ'יה: נקודה נוספת, מדובר כאן איך שלא נביט על זה מכל כיוון, בשינוי שהוא שינוי שכורך איתו אפשרות של העלאת שכר גם בקריאה השנייה והשלישית, ואנחנו נמצאים בתקופת בחירות ומי כמוכם ער לקושי הזה.

אילה פרוקצ'יה: אנחנו נמצאים לא רק בתקופת בחירות אלא במטריה שנוגעת לכנסת עצמה, לגורמים שהכנסת פועלת איתם.

אילה פרוקצ'יה: זאת חקיקה של הכנסת לעצמה.

אילה פרוקצ'יה: כאשר לוקחים את הגורם של תקופת בחירות וחקיקה לעובדים של הכנסת במטריה שמכל הבחינות, גם מבחינת הבחירות וגם מבחינת סוג החקיקה שהיא חקיקה שבעצם מקדמת אינטרס אולי מוצדק של הכנסת, צריך מאוד להיזהר מבחינת העיתוי.

אילה פרוקצ'יה: אני לא רואה סיבה והצדקה להיחפז עם החקיקה הזאת בשלב הזה שהוא שלב במיוחד רגיש, ואני חוששת שהמהלך הזה יזכה לביקורת ציבורית מוצדקת.

אילה פרוקצ'יה: הוועדה הציבורית על פי הנוסח הקיים של ההצעה איננה מטפלת בסכום המקסימלי.

אילה פרוקצ'יה: יכול להיות שזה מחייב תיקון, כמובן אפשר לתקן את זה, אבל הסכום המקסימלי על פי ההצעה הקיימת איננו נושא לוועדה הציבורית אלא רק עניין הכללים.

אילה פרוקצ'יה: עכשיו, ברגע שאין שום סוג של פיקוח של גורם ציבורי חיצוני לכנסת לגבי העלאת הסכום המקסימלי, יש כאן בעיה, מפני שמדיניות הכנסת הצודקת לאורך כל השנים הייתה שתשלומים לחברי כנסת, לסיעות הכנסת, הוצאות משפטיות לחברי כנסת הכול בליווי או בפיקוח של ועדות ציבוריות.

אילה פרוקצ'יה: אין דבר כזה שיש חקיקה ללא ליווי של גורם חיצוני ובצדק.

אילה פרוקצ'יה: ולכן אם לא תהיה גם בנוסח הקיים ביקורת של ועדה ציבורית על הסכום המקסימלי ולא רק על הכללים, זה בוודאי ילקה בחסר.

אילה פרוקצ'יה: עכשיו לגבי מספר טענות פרטניות פחות חשובות.

אילה פרוקצ'יה: התשלומים לפי ההצעה הם לסיעות.

אילה פרוקצ'יה: ואני שאלתי את עצמי לאור ההיסטוריה העגומה שהביאה למנגנון המיוחד הזה של תשלומים ישירים מתקציב הכנסת לעובדי הסיעות בגלל פיגורים של הסיעות בתשלומי השכר, איך הנושא הזה ייפתר בהצעה הקיימת, מפני שעל פי ההצעה קיימת התשלומים הם לסיעות.

ארבל אסטרחן: בכללים.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שזה יהיה בכללים כמו היום.

אילה פרוקצ'יה: טוב.

אילה פרוקצ'יה: אם זאת הכוונה שיהיה תשלום ישיר מתקציב הכנסת לעובדים, אז הבעיה הזאת נפתרת, אבל בכל אופן זה לא עולה מהחקיקה.

ארבל אסטרחן: גם היום זה לא בחוק.

ארבל אסטרחן: גם היום זה רק בכללים.

אילה פרוקצ'יה: בסדר.

אילה פרוקצ'יה: עכשיו, לא הובאו שום דברי הסבר בפנינו שמציגים נתונים מבוררים מדוע להעלות.

אילה פרוקצ'יה: ואם להעלות, בכמה להעלות.

אילה פרוקצ'יה: שום דבר.

אילה פרוקצ'יה: ומה השלכה של ההעלאה הזאת על מגזרים אחרים במשק.

אילה פרוקצ'יה: איך הדבר הזה פועל איך יכול להיות שמדברים על העלאת שכר בלי שאנחנו יודעים כלום על נסיבות העלאה ועל ההצדקה להעלאה?

אילה פרוקצ'יה: הניסיון להשוות בין – מעט מאוד הספקתי בימים האחרונים בעזרת חשב הכנסת וארבל קצת להבין את היחס בין היועצים הפרלמנטריים לבין עובדי הסיעות, ומה שאני מבינה במבט מאוד שטחי ולא מעמיק לגבי הנתונים זה שאין דמיון.

אילה פרוקצ'יה: אין דמיון במבנה השכר.

אילה פרוקצ'יה: בנקודות הפתיחה אין דמיון.

אילה פרוקצ'יה: נקודת הפתיחה של היועצים הפרלמנטריים היא הרבה יותר נמוכה, ואני מניחה שחשב הכנסת יסביר, ולכן לא יכול להיות מצב שהמוטו יהיה השוואה באחוזים: אלה הועלו ב-16% וגם את אלה נעלה ב-16% או ב-12%.

אילה פרוקצ'יה: זה מחייב בדיקה מאוד מעמיקה ביחס למהות של השחיקה, גם ביחס לקבוצות אחרות בכנסת וגם ביחס לקבוצות מחוץ לכנסת.

אילה פרוקצ'יה: צריך לבדוק את הדבר הזה.

אילה פרוקצ'יה: עכשיו, אני הייתי מניחה שהאוצר יביע את דעתו, הממונה על השכר יביע את דעתו, אגף התקציבים יביע את דעתו.

אילה פרוקצ'יה: לכל הדבר הזה יש השלכה רחבה.

אילה פרוקצ'יה: ולכן אני מציעה להשאיר את הנושא הזה שאני מבינה שהוא נושא חשוב, הוא נושא שצריך להיבדק ולהיבחן, אבל הוא צריך להיבחן בהליך תקין שלא יגרור אחריו בצדק ביקורת ציבורית חריפה.

אילה פרוקצ'יה: אז אני מציעה להשאיר את המצב הקיים כפי שהוא.

אילה פרוקצ'יה: עכשיו מילה אחת על מהלכים שאינני יודעת אם התגבשו, אבל אני התוודעתי להבנה או למחשבה להעלות בחקיקה או להוסיף בחקיקה ליחידת המימון סכומים כאלה ואחרים בחקיקה ראשית שתעבור עוד בחקיקה עכשיו לקראת פיזור הכנסת, ואני רוצה להביע עמדה נחרצת ביחס למהלך חקיקה כזה מבלי להתייחס לגופם של דברים אם ההעלאה מוצדקת ובכמה צריכה להיות ההעלאה.

אילה פרוקצ'יה: ישנה ועדה ציבורית על פי חוק מימון מפלגות שהוקמה על פי אותה מדיניות של הכנסת שלא מעלים יחידת מימון ולא מתערבים ביחידת מימון ללא גורם ציבורי חיצוני שבודק את הדברים לעומק יחד כמובן עם נציגי הסיעות, הכול נעשה בשיתוף, אבל חקיקה שמתעלמת מהתהליך הזה ומנסה לקבוע עובדות חקיקה שמשנות את יחידת המימון בפועל ותקראו לזה בשם כזה או אחר, זה לא משנה, הוא מהלך שסותר את מדיניות הכנסת עצמה, סותר את החקיקה שהכנסת עצמה חוקקה.

אילה פרוקצ'יה: דבר נוסף, אנחנו בשלב הזה, בוודאי תוך יום-יומיים, לא נוכל לדעת בכמה, אם צריך להוסיף ליחידת המימון, בכמה להוסיף ואיך לפעול בעניין הזה.

אילה פרוקצ'יה: אלה דברים שמחייבים בבדיקה רצינית.

אילה פרוקצ'יה: בעבר ניהלנו דיונים אין-ספור בנושא להעלות ופעם אפילו אם להוריד את יחידת המימון.

אילה פרוקצ'יה: וניהלנו ישיבות עם נציגי הסיעות והיו דיונים לגוף העניין ובסופו של דבר התקבלה ההחלטה.

אילה פרוקצ'יה: זאת אומרת, חקיקה מהסוג הזה אני מאוד מאוד מקווה שלא תקרום עור וגידים.

אילה פרוקצ'יה: תודה רבה.

ניר אורבך: תודה רבה, השופטת.

ניר אורבך: כעת ניתן לחבר הכנסת להתייחס ואחר כך מי שירצה לדבר עוד גם מבחינה מקצועית.

ניר אורבך: חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אדוני היושב-ראש, כבוד השופטת, אני רוצה להתייחס לרציונל ולדברים שכבוד השופטת אמרה.

יצחק פינדרוס: קודם כל, אתחיל בדבר העיקרי שהשופטת דיברה עליו: הפיקוח הציבורי.

יצחק פינדרוס: השורה הראשונה בחוק הזה הוא הוועדה הציבורית, הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף 52.

אילה פרוקצ'יה: זה בגדרה.

אילה פרוקצ'יה: זו רק הגדרה, זה עוד לא אומר.

יצחק פינדרוס: אבל קודם כל, החוק הזה מאוד ברור.

יצחק פינדרוס: הרציונל שלו, ואני אסביר מאיפה הוא נולד, הוא שמי שכדאי שיפקח על הדבר הזה – לא שאנחנו חושבים שהוועדה הציבורית של מימון מפלגות היא לא ועדה ציבורית חשובה, אנחנו חושבים שהיא ועדה חשובה מאוד ולנושא מימון מפלגות אני חושב שהיא אפילו קריטית ואני חושב שצריך לשמוע אותה וקיבלנו החלטה, אם את זוכרת, בפעם הקודמת לשמוע את הוועדה ואני בטוח שגם הפעם ישמעו את הוועדה, אבל בסופו של דבר מכל אותן סיבות שכבוד השופטת ציינה, הוועדה צריכה להיות אותה ועדה שדנה על השכר של חברי הכנסת והעוזרים הפרלמנטריים בגלל הדברים שהשופטת אמרה, כי כשמסתכלים על שכר של אותם עובדים שנמצאים כאן, ונמצאים כאן מאחוריי עובדים, ובסוף אנחנו נגלה ששליש הם מנהלי סיעות ושליש הם עוזרים פרלמנטריים והם עושים פחות או יותר את אותה עבודה פה מאחוריי ויחד כתף אל כתף, וככה נראית הכנסת בגדול מימי שני ועד ימי רביעי, ובשנה האחרונה זה כמעט רצוף, זאת אומרת, זה בלי הפסקות בלילה, זה שני רצוף כמעט עד יום רביעי, אותם עובדים עובדים יחד, נמצאים יחד.

יצחק פינדרוס: עם אלה ועדה זו מנהלת משא-ומתן ואם אלה ועדה זו מנהלת משא-ומתן.

יצחק פינדרוס: זה נותן טעם לפגם.

יצחק פינדרוס: משם נולד הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: זה נולד פה בדיון הראשון כשמינו את הוועדה הציבורית ואז נשאלו שאלות על מה הוועדה הולכת לעסוק ואז התברר לי לתומי כחדש פה יחסית, שבנושא הזה הם לא יכולים לדון כי זה בחוק אחר.

יצחק פינדרוס: וזה היה מאוד מוזר, כי בדיוק מהסיבות שהשופטת ציינה, כשאתה דן על תנאים – כבר לא מדבר על העלאת שכר – על מה כן ומה לא, אז פלוני ניגש לוועדה הזאת ואלמוני ניגש לוועדה הזאת כשהם עובדים יחד ונמצאים באותו מקום ובאותו מקום עבודה, והעבודה שלהם דומה ולא דומה, אבל צריך מישהו שנמצא בתוך העניין הזה ולכן זה מאוד מוזר, כי לא יכול להיות שאדם אחד הוועדה הזאת דנה ולצורך העניין הורידה לו את השכר והוועדה הזאת דנה והעלתה לו את השכר.

יצחק פינדרוס: משם נולד הצורך בחקיקה הזאת.

יצחק פינדרוס: זה לא נולד באיזשהו ניסיון למחטף.

יצחק פינדרוס: נכון שבינתיים, מאז שחברי הוועדה כולם – דרך אגב, זו הייתה החלטה פה בוועדה, אם אני זוכר נכון, לפני 5 חודשים עם מינוי הוועדה, שהולכים לבדוק את העניין הזה מה לעשות משפטית.

יצחק פינדרוס: התבקשה ארבל אז לפני 5 חודשים לבדוק מה היא עושה עם הדבר הזה כי הדבר הזו הוא מוזר בסופו של דבר.

יצחק פינדרוס: ולכן לא מדובר כרגע על העלאה.

יצחק פינדרוס: כן, אנחנו נרצה לפנות לוועדה הציבורית לנושא שכר ולהגיד להם: חבר'ה, תגידו לנו מה צריך לעשות כצעד הבא.

יצחק פינדרוס: זה אחד.

יצחק פינדרוס: לטענה המאוד חזקה ונכונה שאנחנו נמצאים ערב בחירות, לצערי הרב אנחנו כבר 4 שנים ערב בחירות, זאת המציאות בכנסת.

יצחק פינדרוס: אנחנו כבר 4 שנים בערב בחירות.

יצחק פינדרוס: אם התחלנו את הדיון הזה לפני 5 חודשים שזה היה 5 חודשים אחרי בחירות, אנחנו מוצאים את עצמנו בדיון הראשון בוועדה 5 חודשים לפני בחירות.

יצחק פינדרוס: זאת המציאות, הקונסטלציה הפוליטית כאן בכנסת, לצערי הרב.

יצחק פינדרוס: אני חייב לומר שאולי כאופוזיציה זה לא יפה שאני אומר לצערי, אני צריך להגיד כרגע לשמחתי, אבל בסוף זאת את הקונסטלציה שאנחנו נמצאים בה.

יצחק פינדרוס: מערכת בריאה ונורמלית עובדת שיש Accountability למישהו אחד, לוועדה אחת, ולא מדבר על יושב-ראש הכנסת, אני מדבר על ועדה אחת שהיא רואה בראייה כוללת את העבודה הפרלמנטרית.

יצחק פינדרוס: ולומר את האמת, מרכז הכובד של העבודה הפרלמנטרית נופל על מנהלי הסיעות.

יצחק פינדרוס: לא עבודה הפוליטית, העבודה הפרלמנטרית, הלילות הלבנים שנמצאים כאן.

יצחק פינדרוס: לצורך העניין, היחידים שמותר להם להיכנס לפרסה ולמליאה זה עובדי הסיעות ולא העוזרים הפרלמנטריים.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, כשאנשים במדינת ישראל שממש משעמם להם והם מסתכלים בערוץ 99, אני לא בטוח שאני הייתי עושה את זה אם הייתי משועמם בבית, ורואים את חברי הכנסת בלילה, מי שמפעיל אותם מאחורה בסוף אלה עובדי הסיעות ולא העוזרים הפרלמנטריים.

יצחק פינדרוס: גם לפי הנוהלים של מנכ"ל הכנסת לעוזרים הפרלמנטריים אין רשות להיכנס לשם.

יצחק פינדרוס: רק לאחד מסיעה או לשתיים מסיעה שעוזרים למנהל הסיעה.

יבגני סובה: גם כשהאולם ריק שומעים רעש ממנהלי הסיעות.

יצחק פינדרוס: כן.

יצחק פינדרוס: ושומעים את היושב-ראש כל הזמן מעיר למנהלי הסיעות להיות בשקט "מנהלי בסיעות, נא להיות בשקט".

יצחק פינדרוס: לכן המציאות הזאת שיש 3 ועדי עובדים, אני אומר במירכאות, לצורך העניין שהם מייצגים עובדים שעובדים באותו מקום, הוא לא בריא והוא לא נכון.

יצחק פינדרוס: אז יכול להיות שהפתרון היה להעביר גם את העוזרים הפרלמנטריים ואת עובדי הכנסת לוועדה הציבורית של מימון מפלגות.

יצחק פינדרוס: אבל זה בטוח לא נכון שהעוזרים הפרלמנטריים נמצאים במקום אחד ועובדי הסיעות נמצאים במקום אחר.

יצחק פינדרוס: אין לי ספק שכל העלאה, ואני חושב שזה מה שצריך להיות ואני אומר את זה גם לעורכת הדין ארבל וגם למנכ"ל, כל שינוי, הסכם, כן יהיה, לא יהיה לא יהיה, תהיה העלאה, לא תהיה העלאה, חייב לעבור בדיוק כמו העוזרים הפרלמנטריים וחברי הכנסת את אותה ועדה ציבורית כי זה הרציונל של החוק הזה.

יצחק פינדרוס: את יודעת מה, אני אגיד אפילו יותר, במקרה לעוזרים הפרלמנטריים בתוך ה-5 חודשים האלה הייתה העלאת שכר.

יצחק פינדרוס: כשאנחנו יזמנו את זה כאן בוועדה לפני 5 חודשים, לא היה מדובר על העלאת שכר בכלל.

יצחק פינדרוס: שאלתי אז על האפשרות שלהם להיכנס למחשבים ועל תנאי הלינה שלהם פה, ואז אמרו לי: לא, הם בחוק אחר.

יצחק פינדרוס: אמרתי: רגע, לא הבנתי, ב-3 בבוקר העוזר הפרלמנטרי שלי שלא יכול להיכנס למליאה בכל מקרה ומקסימום חיכה לי בחדר, הוא יכול ללון בירושלים ומנהלת הסיעה לא? נשמע לי משהו פה לא הגיוני.

יצחק פינדרוס: ומשם זה נולד.

יצחק פינדרוס: אני מציע באמת לנתק את מה שקרה לפני חודשיים עם העלאת השכר של העוזרים הפרלמנטריים שהוא דיון שיהיה דיון והוא דיון מכובד מעצם הדיון שהעובדים זה לא נכון ולא הגיוני שיהיו להם כמה ועדי העובדים.

יצחק פינדרוס: כקוריוז אני תמיד אוהב להזכיר את מקום עבודתי הקודם בעיריית ירושלים והיה ועד עובדים רגיל וועד עובדי תברואה והם פשוט היו יותר על השיבר והצליחו לגרום להעלאות שכר יותר מהירות.

יצחק פינדרוס: נראה לי לא נכון שמערכת בה צורת העבודה היא שאנשים עובדים כתף אל כתף, תתנהל בצורה כזאת.

יצחק פינדרוס: צריכה להיות איזושהי התנהלות שהמערכת מתנהלת ומישהו כן מסתכל על כל המערכת איך היא עובדת, בטח כשאופי העבודה הוא דומה ולא דומה, אבל באותה מסגרת.

יצחק פינדרוס: ולכן אני חושב שזה נכון שזה יהיה באותו חוק.

יצחק פינדרוס: מבחינתי שזה יהיה באותו חוק ובאותו מקום ובאותה הסתכלות ואני בטוח שהנושא הזה של מימון המפלגות, הוועדה של מימון המפלגות, תשקול את הדברים, תראה מה לעשות, איך להתייחס ליציאה הזאת, איך לא להתייחס.

יצחק פינדרוס: אין לי ספק, כי זה גם נכון.

יצחק פינדרוס: אני חושב שההיגיון והשכל הישר אומרים ששם זה צריך להיות.

יצחק פינדרוס: ובנוגע לסכום, אני אומר שהוועדה ציבורית תדון.

יצחק פינדרוס: לא זה הנושא.

יצחק פינדרוס: הנושא הוא שצריכים להיות באותו מקום והם צריכים להיות באותה צורה.

יצחק פינדרוס: תודה.

יצחק פינדרוס: אני באמת רוצה להודות.

יצחק פינדרוס: זה לקח הרבה זמן שהגענו לבחירות ואני באמת הייתי מוטרד מזה בכל ה-5 חודשים האחרונים, יעיד על זה מנכ"ל הכנסת ויושב-ראש הוועדה שב-5 חודשים האלה הייתי מתקשר אליהם פעם ביומיים להגיד להם: חבר'ה, אנחנו בסוף נגיע לבחירות.

יצחק פינדרוס: רק שהם היו מהצד הקואליציוני, הם לא האמינו שזה יקרה.

ניר אורבך: תודה רבה, חבר הכנסת פינדרוס.

ניר אורבך: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, כבוד השופטת, קודם כל, פינדרוס הסביר מצוין את חשיבות העבודה.

יבגני סובה: אני רוצה להוסיף קצת את המימד האישי.

יבגני סובה: יצחק, אתה גם יושב-ראש הסיעה, נכון?

יצחק פינדרוס: הייתי.

יבגני סובה: בשנה האחרונה כיו"ר סיעת ישראל ביתנו, יושב-ראש סיעה בתוך הקואליציה זה מחייב גם דברים ושיתוף פעולה הדוק עם מנהל הסיעה.

יבגני סובה: אני גם רוצה להתייחס גם לדברייך, כבוד השופטת.

יבגני סובה: אין ספק שיש פה מקום לביקורת ציבורית, אין ספק שהוועדה צריכה להיות שקופה ככל שאפשר.

יבגני סובה: אני חושב שזה גם נכון כל דבר שחבר כנסת מוציא, ואני חבר כנסת בסך הכול 3 שנים, אני שוקל אלא האם אני הולך עכשיו למחסן הכנסת ורוצה איזשהו מחשב, טלפון, אני תמיד חושב על הביקורת הציבורית שתבוא כי על כל שקל שאני מוציא מקשר לציבור אני יודע שבסופו של דבר אני אצטרך לתת דין וחשבון לציבור.

יבגני סובה: למנהל סיעה אין אפילו אפשרות לגשת למחסן הכנסת.

יבגני סובה: בדרך כלל מנהלי סיעות יושבים בתוך החדרים של הסיעות ואם מנהל סיעה רוצה מה שנקרא לשפר את תנאיו, אפילו מכונת קפה – החשב יתקן אותי – אין לו אפשרות לעשות דבר כזה.

יבגני סובה: לחבר כנסת כן, אבל מנהל הסיעה לא.

יבגני סובה: לגבי שעות הפעילות, אני חושב שבשנה האחרונה יש פה יותר הקשר פוליטי עם הלילות הלבנים וכל הפיליבסטרים שנעשו כאן על-ידי האופוזיציה.

יבגני סובה: אני חושב שמנהלי סיעות ישבו פה לילות שלמים, בניגוד לחברי כנסת אין להם אפשרות להתקזז.

יבגני סובה: אין דבר כזה קיזוז למנהל סיעה.

יבגני סובה: אז מנהל סיעה נמצא כל הזמן.

יבגני סובה: הוא יכול להיות מאז שמתחיל היום בשעה 08:00-07:00 בבוקר וזה יכול להמשיך 3 ימים רצוף, וכך היו ימים שהיינו ברציפות, גם חברי כנסת וגם מנהלי סיעות.

יבגני סובה: אצל פינדרוס זה 24/6, אצלנו זה אפילו 24/7, בלי לפגוע בכבודה של השבת.

יבגני סובה: אני הרבה פעמים מקבל ממנהל הסיעה שלי דברים בימי שישי ובשבתות, הכנות לוועדות הכנסת, הכנות לפעילות של חברי הכנסת.

יבגני סובה: אין ספק שיש הבדל בין מנהל סיעה של סיעה גדולה למנהל סיעה של 7 או 8 ח"כים, אבל אי-אפשר לעשות את השכר בהתאם לכמות חברי הכנסת, אז ההבדלים הם לא גדולים.

יבגני סובה: אבל כפי שאני שומע ולא רק ממנהל הסיעה שלנו אלא גם משאר מנהלי הסיעות, אני חושב שיש פה תחושה ששכחו אותם.

יבגני סובה: זו התחושה.

יבגני סובה: עכשיו, התחושה היא דבר סובייקטיבי, אבל אני חושב שאם אנחנו מפרטים ומסתכלים סעיף סעיף ומנסים פה למצוא באמת לא לגבות בגלל שהם מנהלי סיעות וכולנו פה סוג של קליקה אחת, לא, אלא פשוט כי יש פה צורך באמת כפי שנאמר לראות את זה כמקשה אחת, גם את הוועדה שתדון בשכר של חברי הכנסת, השכר של היועצים.

יבגני סובה: אני חושב שמנהלי הסיעות מבצעים עבודה יותר חשובה אפילו מהיועצים הפרלמנטריים ואני לא אוסיף לדבריו של חבר כנסת פינדרוס.

יבגני סובה: אני מסכים איתו פה.

יבגני סובה: רגעים נדירים בכנסת שאני מסכים עם פינדרוס בנושא הזה.

יצחק פינדרוס: זה קורה לנו, זו לא פעם ראשונה.

יבגני סובה: פינדרוס, תצא כותרת פה: דיון על מנהלי סיעות מאחד את יהדות התורה וישראל ביתנו.

יבגני סובה: אני חושב שבעניין הזה יש פה מקום באמת להתחשב בנסיבות העניין וכמובן גם לתמוך במה שמציעים כאן, מה שמציעה ועדת הכנסת.

יבגני סובה: תודה לך על הדברים שלך.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניר אורבך: תודה רבה, חבר הכנסת סובה.

ניר אורבך: חיים אבידור, חשב הכנסת, בבקשה.

חיים ביטון: אני רוצה להזכיר מההיסטוריה: עובדי הסיעות היו בעבר עובדי המפלגות וקיבלו את השכר שלהם מהמפלגות, כפי שאמר היושב-ראש.

חיים ביטון: מסיבות מסוימות החליטו להפסיק לתת את התשלומים מהמפלגות ולתת את התשלומים מהכנסת.

חיים ביטון: למעשה, הכנסת נכנסה לפה כמעין לשכת שירות שמפעילה את המחשב שלה והיא למעשה משלמת את שכר הסיעות, אבל מי שבאמת שולט על תנאי עובדי הסיעות, מי ששולט על התשלום שמשלמים להם, כמה משלמים להם, מתי מתחילים לעבוד, מתי מסיימים לעבוד, הן המפלגות עצמן או בא כוח הסיעה שממונה על-ידי המפלגה והוא אומר לנו כמה כסף לשלם להם, איך לחלק את השכר שלהם והכול.

חיים ביטון: מפה לבוא ולהטיל עכשיו על תקציב הכנסת ועל הכנסת כל דבר ודבר בנושא הזה, אני חושב שזה לרוץ קצת יותר מדי קדימה.

חיים ביטון: אני מקבל את העובדה שבאיזשהו מקום צריך לתת להם תנאים לעשות, למשל הנושא של בתי המלון או דברים כאלה, אבל אי-אפשר ללכת ולקחת עכשיו ולעשות מזה מצב שהכנסת תהיה אחראית על הכול, כולל מה שהם עושים במחסן הכנסת.

חיים ביטון: הם לא יכולים לבוא למחסן הכנסת - - -

יבגני סובה: הבאתי את זה כדוגמה.

יבגני סובה: זה לא זה לא העיקר.

יבגני סובה: למשל ותק אין להם, נכון?

יבגני סובה: אין דבר כזה.

חיים ביטון: למה לא?

חיים ביטון: למנהלי הסיעות יש ותק.

חיים ביטון: יש ותק מאוד גדול שהם קופצים בין השנים.

חיים ביטון: יש ותק.

יבגני סובה: לא כל שנה.

יצחק פינדרוס: אחד הדברים לא יפים בחוק.

יבגני סובה: חיים, אתה יכול לפרט?

חיים ביטון: יש ותק עד 9 שנים, מ-9 עד 14 ומעל 14 עם קפיצות מאוד מאוד משמעותיות.

חיים ביטון: אז יש גם התייחסות לוותק.

יצחק פינדרוס: אתה מכיר עוד מקום העבודה שהוותק נספר 9, 14?

יצחק פינדרוס: זה משהו שמישהו - - -

חיים ביטון: אין בעיה.

חיים ביטון: באים עכשיו ורוצים לשנות את המדרגות בתוך הפריים עצמו.

חיים ביטון: אבל זה גם מאפשר לסיעה לשחק בתוך הוותק לפי ראות עיניה.

חיים ביטון: אז לכן אני מבקש לא ללכת ולהגיד לכנסת: עובדי הסיעות הפכו להיות עכשיו הבעיה שלך, תתמודדי איתה.

חיים ביטון: כי אנחנו לא נהיה מסוגלים לעשות את זה במתכונת הקיימת.

חיים ביטון: זה דבר אחד.

חיים ביטון: דבר שני שאני מבקש, אני לא אומר שלא צריך תוספת שכר ריאלית.

חיים ביטון: לעובדי הסיעות ישנו איזשהו טייס אוטומטי של הצמדה למדד במהלך כל השנים.

חיים ביטון: אבל מפה לבוא ולקבוע עכשיו שבגלל שהיועצים הפרלמנטריים קיבלו 16% לתת גם לעובדי הסיעות יש לקשר הזה השלכות מרחיקות לכת מפני שהבסיס שונה לחלוטין.

חיים ביטון: אי-אפשר לקחת את התוספת ולהגיד שאנחנו נותנים עכשיו את התוספת הזאת.

חיים ביטון: יש לזה השלכות לגבי העתיד, יש לזה השלכות לגבי מגזרים אחרים.

חיים ביטון: והיטיבה השופטת לתאר את המצב הזה.

חיים ביטון: אז לכן אני מבקש, ואני לא אומר שלא צריך לתת, אבל אני מבקש שלפני שנותנים צריך לקחת בחשבון את כל הפרמטרים: מה היה עד עכשיו, מה הבסיס של אלה ומה הבסיס של אלה וגם מה שקורה בכלל בסקטורים אחרים, ואז להחליט איזו תוספת לתת וכמה.

ניר אורבך: חיים, תודה רבה.

ניר אורבך: מנכ"ל הכנסת, בבקשה.

גיל סגל: אני אוסיף כמה דברים שבעיניי הם מאוד חשובים.

גיל סגל: תראו, בכנסת יש מספר אוכלוסיות וכל אחת מהן עם המורכבות שלה אתן דוגמאות:

גיל סגל: כמובן עובדי הכנסת צמודים לעובדי המדינה, משמר הכנסת כפוף לתנאי המשטרה והמשרות אמון שלנו שזה היועצים הפרלמנטריים ועובדי הסיעות, כל אוכלוסייה כזאת צמודה לחוק אחר.

גיל סגל: אז יש לנו מורכבות לא פשוטה ביום-יום ולא בהכרח חייבת להיות סימטריה בין הדברים, אבל לפעמים אנחנו מגלים אנומליות מאוד לא סבירות מבחינת התנאים.

גיל סגל: בהקשר עובדי הסיעות, לרבות מנהלי הסיעות, מאחר ויש לינקג' ליחידת המימון אז המפלגות בוחרות האם הן מטיבות את התנאים או לא מטיבות את התנאים, כך שגם פה נוצרת לנו סוג של אנומליה מבחינת התנאים של אנשים שעובדים באותה משרה כתף אל כתף.

גיל סגל: לכן אני אומר שאני חושב שנכון ואנחנו מחויבים לדון בשכר ובתנאים של עובדי הסיעות.

גיל סגל: אני לא מתייחס כרגע לעמדת השופטת שמאוד ברורה לי, אני רק מציין שאנחנו נידרש ונכון שנעשה ונדון בתנאים האלה.

יצחק פינדרוס: אני מסכים עם מה שחיים אמר.

יצחק פינדרוס: אבל הדיון לא צריך להיות ביני לבינו.

יצחק פינדרוס: זה צריך להיות בוועדה הציבורית.

יצחק פינדרוס: הדיון הזה, בדיוק הדיון הזה: כן יהיה מחסן, לא יהיה מחסן.

יצחק פינדרוס: צריך להיות איזשהו דיון.

יצחק פינדרוס: הרי אמרתי איך נולד החוק.

יצחק פינדרוס: כשאני באתי ושאלתי את הוועדה הציבורית: חבר'ה מה אתם אומרים, זה יוריד את - - - אמרו לי: לא, לא.

יצחק פינדרוס: אנחנו דנים בפלוני ובאלמוני לא.

יצחק פינדרוס: מישהו צריך לדון בזה.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע, יכול שלא צריך להעלות, יכול להיות שצריך להעלות, יכול להיות שצריך להוריד.

יצחק פינדרוס: מישהו צריך לקחת - - -

גיל סגל: זה בדיוק מה שאמרתי.

יצחק פינדרוס: זה לא יכול להיות, סליחה, המנהל שעובד עם השיקולים הפוליטיים שלו במשרד שלו במפלגה, עם כל הכבוד למפלגה.

יצחק פינדרוס: בסוף יש פה אנשים שעושים עבודת חקיקה, ועבודת החקיקה היא שלהם והם נמצאים פה יחד עם האחרים.

יצחק פינדרוס: לכן זה הגיוני שזו צריכה להיות אותה ועדה באותו מקום.

יצחק פינדרוס: לא יכול להיות שהוא בוועדה הזאת והוא בוועדה אחרת.

יצחק פינדרוס: אני רואה מול עיניי את שני ועדי העובדים, להבדיל, בעיריית ירושלים.

יבגני סובה: אבל גם מספרית ביחס - - -

גיל סגל: אלה משרות אמון, אין פה ועדי עובדים.

גיל סגל: אין יחסי עובד-מעביד.

יצחק פינדרוס: גם העוזרים הפרלמנטריים הם במשרות אמון.

גיל סגל: נכון.

גיל סגל: אני אומר שאין פה יחסי עובד-מעביד.

יצחק פינדרוס: לכן צריך להיות איזשהו - - -

יבגני סובה: אבל מספרית ביחס למספר מנהלי סיעות ויועצים פרלמנטריים שלכל חבר כנסת מגיע 3 ובסך הכול מדובר על – כמה סיעות יש בסך הכול?

יבגני סובה: 20? 14 סיעות?

יצחק פינדרוס: - - - סיעה של אחד.

יבגני סובה: אבל אמרנו מינימום שני ח"כים.

יבגני סובה: לא סיעת יחיד.

גיל סגל: 13 סיעות.

יבגני סובה: בסך הכול מדובר על 14 איש, 13 איש.

גיל סגל: 40 עובדים.

יבגני סובה: 40 עובדים בסך הכול כי יש מנהל סיעה ומזכיר סיעה.

יצחק פינדרוס: הוא מדבר על 13 מנהלי סיעות.

יבגני סובה: לא.

יבגני סובה: אני מדבר גם על מנהל סיעה וגם על מזכיר סיעה, נכון?

יבגני סובה: יש שניים לפחות.

ארבל אסטרחן: תלוי בגודל הסיעות.

ארבל אסטרחן: יש כאלה שיש להן יותר.

יבגני סובה: אז פה יש את הגורם של גודל הסיעה.

יבגני סובה: אז 40 יש בסך הכול ביחס למספר היועצים – כמה יועצים יש לך בסך הכול?

יצחק פינדרוס: יש לך 120 כפול 3.

חיים ביטון: 360.

יבגני סובה: יש לך גם יועץ רביעי ליושב-ראש ועדה.

יבגני סובה: זה יכול ל-400 איש לפחות.

יבגני סובה: אז אנחנו מדברים על 10% ביחס ליועצים.

ניר אורבך: חבר הכנסת סובה, תודה רבה.

יצחק פינדרוס: אני חושב שלמען הנראות שוועדת הכנסת תבקש – אם נצביע על החוק הזה היום – מהוועדה הציבורית שתדון בנושא הזה.

יצחק פינדרוס: שהיא תקבל החלטות.

ניר אורבך: בסדר.

ניר אורבך: אנחנו נהיה בקשר גם איתם.

ניר אורבך: אני אבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה ארבל להקריא את הנוסח.

ניר אורבך: אנחנו כרגע מדברים על הקריאה הראשונה.

ניר אורבך: ככל שנרצה לקדם את החקיקה, אנחנו בוודאי נתחשב ניקח בחשבון את מה שאמרה כבוד השופטת פה בדיון ונתייחס לזה בכובד ראש.

יבגני סובה: בתקווה להכניס את זה לניקוי שולחן כי אם זה לא עובר קריאה ראשונה אז חבל.

יצחק פינדרוס: אני מציע שוועדת הכנסת תפנה לועד הציבורית שטיפלה עכשיו ב-3 תיקים כאלה.

ניר אורבך: קיבלנו את זה.

ניר אורבך: אנחנו ניקח גם את זה לתשומת ליבנו.

ניר אורבך: ארבל, בבקשה.

ארבל אסטרחן: באמת נאמרו פה דברים שצריכים להילקח בחשבון.

ארבל אסטרחן: אפשר לחשוב אם רוצים לעשות זה כבר בשלב זה או לאחר מכן, אבל הדברים הם משמעותיים.

ארבל אסטרחן: אני אציג כרגע את הנוסח, ולהחלטת

ארבל אסטרחן: כם אם אתם רוצים לשנות אותו לפי הדברים שנאמרו כאן או שאתם רוצים ללכת לפי הנוסח המוצע כאן לתקן את זה בהמשך.

ארבל אסטרחן: מוצע לתקן את חוק הכנסת – אני לא אחזור על הדברים שאמר יו"ר הוועדה לגבי הרקע ועיקרי הדברים כי זה באמת זה באמת נאמר בצורה מסודרת.

ארבל אסטרחן: מוצעים תיקונים לחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיף 67 הוא סעיף שהוא בפרק השדלנים, אבל הוא משתמש במונח של עובד בצוות פרלמנטרי, אז מוצע לשנות את הנוסח ל"עובד סיעה" כי זה יהיה המונח החדש שבו משתמשים בחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיף 2 מדבר על הוספה של פרק חדש לחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: בסופו של החוק, פרק י"ג, תשלומים עבור עובדי הסיעות: "הגדרות – פרק י"ג 72.

ארבל אסטרחן: בפרק זה – "הוועדה הציבורית" – הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף 52;".

ארבל אסטרחן: כפי שנאמר, הוועדה שמטפלת בשכר ובתשלומים של חברי הכנסת "חוק מימון מפלגות" – חוק מימון מפלגות, התשל"ג–1973; "מפלגה" – כהגדרתה בחוק המפלגות, התשנ"ב–1992;".

ארבל אסטרחן: סיעה – פה יש הגדרה חדשה שלא קיימת היום בחוק הכנסת אבל היא המשמעות שבה מתייחסים לסיעה היום בחוק הכנסת גם בפרק של התפלגויות ופרישה.

ארבל אסטרחן: "סיעה" – חברי הכנסת שנבחרו לכנסת מרשימת מועמדים אחת או סיעה שהוקמה עקב התפלגות או מיזוג כאמור בסעיף 60;".

ארבל אסטרחן: כלומר, זה לא מתחייב שסיעה תהיה מפלגה שמיוצגת בכנסת כפי שהיא מוגדרת בחוק המימון.

ארבל אסטרחן: עובד סיעה – זו הגדרה שומה למה שקיים היום בחוק המימון לעובדי הצוות הפרלמנטרי.

ארבל אסטרחן: "עובד סיעה" – עובד של מפלגה או סיעה המועסק דרך קבע במשרדי הסיעה במשכן הכנסת ועיקר עיסוקו בפעילות הפרלמנטרית של הסיעה בכנסת, ומקבל שכר בהתאם להוראות פרק זה.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: כלומר, כבר בהגדרה מובהר של מדובר בעובדים של הכנסת או של המדינה אלא של המפלגה או הסיעה.

ארבל אסטרחן: שהעיסוק שלהם הוא במשכן, זאת אומרת, לא אנשים שיושבים במשרדי המפלגה מחוץ לכנסת ועיקר עיסוקם בפעילות הפרלמנטרית.

ארבל אסטרחן: יכולים להיות למפלגה עובדים נוספים שלא נכללים בתוך ההגדרה הזו.

ארבל אסטרחן: "תשלומים עבור עובדי הסיעות 73.

ארבל אסטרחן: (א) סיעה המונה שני חברי כנסת לפחות" – זו הוראה שקיימת גם היום, זאת אומרת שסיעת יחיד לא זכאית – "זכאית למימון עבור שכר ותשלומים אחרים עבור עובדי הסיעה בהתאם לכללים שקבע יושב ראש הכנסת כאמור בסעיף קטן (ד); בין עובדי הסיעות ובין הכנסת לא יחולו יחסי עבודה.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: זו שוב הדגשה בהמשך לדברים שאמר גם חשב הכנסת.

ארבל אסטרחן: "(ב) (1) הסכום השנתי הכולל למימון שכר ותשלומים עבור עובדי הסיעות לא יעלה על" – כאן נקוב הסכום שקיים היום בחוק.

ארבל אסטרחן: זה יוצא סכום לא מעוגל כי זה סכום שצמוד למדד מדי שנה.

ארבל אסטרחן: נכון להיום הוא –"7,627,900 שקלים חדשים שישולמו מתקציב הכנסת.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: כלומר, כרגע לפי ההצעה אין העלאת סכומים למרות שברור שזה נמצא ברקע וככל שהוועדה הציבורית תמליץ על כך, זה גם יקרה.

ארבל אסטרחן: "(2) הסכום האמור בפסקה (1) יעודכן ב-1 בינואר של כל שנה בהתאם לשיעור עליית המדד ויעוגל למאה השקלים החדשים הקרובים; לעניין זה, "מדד" – מדד המחירים לצרכן כפי שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

ארבל אסטרחן: (ג) מפלגה המקבלת מימון לפי חוק מימון מפלגות רשאית להודיע לחשב הכנסת, בדרך האמורה בסעיף 14 לחוק האמור" – זה אומר באמצעות בא כוח הסיעה – "כי היא מבקשת להוסיף לשכר ולתשלומים המשולמים לעובדיה לפי סעיף קטן (א) סכומים מתוך הסכום שהיא זכאית לו למימון הוצאותיה השוטפות לפי סעיף 2(א)(2) לחוק מימון מפלגות.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: כבר היום זו גם הוראה קיימת.

ארבל אסטרחן: המפלגות יכולות להוסיף לשכר העובדים תשלומים מתוך המימון השוטף בלבד.

ארבל אסטרחן: עכשיו יש הוראה חדשה וחשובה: "(ד) יושב-ראש הכנסת, לפי המלצה של הוועדה הציבורית, יקבע כללים לחלוקת הסכום האמור בסעיף קטן (א) בין הסיעות בהתחשב בגודלן, ולעניין עבודת עובדי הסיעות והשכר והתשלומים האחרים שישולמו להם.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: אגב, היום הסמכות של היו"ר – אין חובה בחוק להביא את הכללים לאישור הוועדה הציבורית, כך גם היה.

ארבל אסטרחן: אבל נאמרו פה דברים על-ידי השופטת שיש פיקוח של הוועדה הציבורית הקיימת על כל העניינים האלה.

ארבל אסטרחן: סעיף 3 מתקן את חוק מימון מפלגות ובעצם מוחק את כל ההוראות הקיימות היום בעניין הצוות הפרלמנטרי, כל אותן הוראות שעוברות לחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: "תיקון חוק מימון מפלגות 3.

ארבל אסטרחן: בחוק מימון מפלגות, התשל"ג–1973 – (1) בסעיף 1, ההגדרה "צוות פרלמנטרי" – תימחק; (2) בסעיף 1ג(ג), במקום "בסעיפים 3א," יבוא "בסעיפים"; (3) בסעיף 2(א), פסקה (3) – תימחק; (4) סעיף 3א – בטל.

ארבל אסטרחן: תחילה והוראת מעבר 4.

ארבל אסטרחן: (א) תחילתו של חוק זה ביום תחילתם של כללי הכנסת (תשלומים לעובדי הסיעות) לפי סעיף 73(ה) לחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: כלומר, כל החוק הזה יכנס לתוקף רק אחרי שיו"ר הכנסת, לפי המנגנון החדש, כלומר לפי המלצה של הוועדה הציבורית, יקבע כללים חדשים.

ארבל אסטרחן: אחרי שייקבעו אותם כללים, יבוטלו הכללים הקיימים והחוק הזה יכנס לתוקף ויימחקו ההוראות מחוק המימון.

ארבל אסטרחן: "(ב) מי שהועסק כעובד בצוות הפרלמנטרי, כהגדרתו בסעיף 1 לחוק מימון מפלגות, ערב תחילתו של חוק זה, ימשיך לקבל את שכרו לפי הוראות חוק זה מיום תחילתו ואילך.

ארבל אסטרחן: ".

ארבל אסטרחן: יש פה איזושהי רציפות בין החוקים.

ארבל אסטרחן: אלה הדברים.

ניר אורבך: בסדר גמור.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: כעת נעבור להצבעה.

ניר אורבך: אנחנו מצביעים גם על הנושא של הקדמת הדיון לקריאה ראשונה.

ניר אורבך: מי בעד, ירים את ידו.

- דדון: 5 – פה אחד.

- דדון: בעד הצעת החוק והקדמת הדיון – 5

ניר אורבך: 5 – פה אחד.

ניר אורבך: אני מודה לכולם.

אחמד טיבי: כדאי להגיד לפרוטוקול שההצבעה הייתה גם וגם.

ניר אורבך: כן, כן.

ניר אורבך: אמרנו את זה.

יבגני סובה: הוא אמר.

ניר אורבך: גם על הצעת החוק וגם על הקדמת הדיון לקראת קריאה ראשונה.

ניר אורבך: אני רוצה להודות שוב לשופטת ואני חושב שבסופו של דבר כולנו רוצים לייעל את עבודת עובדי הסיעות ולתת להם את התנאים הראויים לכך.

ניר אורבך: אני חושב שפה אין מחלוקת.

ניר אורבך: תודה רבה גם לך חבר הכנסת פינדרוס.

יצחק פינדרוס: אני אומר לשופטת שגם הפיקוח הציבורי הוא חשוב מאוד.

יצחק פינדרוס: אני מסכים.

ניר אורבך: לגמרי.

יצחק פינדרוס: אני חושב שהוא צריך - - -

אילה פרוקצ'יה: השאלה היא פיקוח ציבורי על-ידי מי לאור מהות התשלומים.

ניר אורבך: תודה רבה לכולם.

ניר אורבך: אנחנו ממשיכים בישיבה.

ניר אורבך: אנחנו ממשיכים כעת בסדר-היום של הישיבה הנוכחית.

ניר אורבך: הישיבה הבאה שהייתה אמורה להיפתח ב-09:30 נדחית לשעה 10:00.

ניר אורבך: אנחנו כרגע ממשיכים בישיבה הנוכחית.

ניר אורבך: אנחנו עוברים לסעיף ג'.

ניר אורבך: יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת אלכס קושניר, בוא שב בבקשה.

ניר אורבך: אני מבקש לשמור על שקט.

ניר אורבך: בקשת יושב-ראש ועדת הכספים למיזוג הצעות החוק הבאות והקדמת הדיון בהצעת החוק הממוזגת לפני הקריאה השנייה והשלישית והקדמת הדיון.

ניר אורבך: 1.

ניר אורבך: הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון מס' 9), התשפ"ב–2022 (מ/1548).

ניר אורבך: 2.

ניר אורבך: הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון - הצמדת מחיר הדירה למדד), התשפ"ב–2022 (פ/3064/24), של חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' וקבוצת חברי הכנסת.

ניר אורבך: 3.

ניר אורבך: הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון - הצמדת מחיר הדירה למדד), התשפ"ב–2022 (פ3132/24), של חבר הכנסת אלכס קושניר.

ניר אורבך: חבר הכנסת אלכס קושניר, בבקשה.

אלכס קושניר: בוקר טוב אדוני, בוקר טוב חברי הכנסת, צוות הוועדה, מדובר ב-3 הצעות חוק שבעצם מבטאות קונצנזוס בין כל סיעות הבית ומבקשות לעשות סדר בכל מה שקשור - -

יצחק פינדרוס: עזוב, עזוב, אנחנו משוכנעים.

יצחק פינדרוס: אם אתה תנסה את זה, אולי תשכנע אותנו שלא.

יצחק פינדרוס: אנחנו משוכנעים.

אלכס קושניר: - - בכל מה שקשור להצמדה של רכיבים כאלה ואחרים במחיר הדירה למדדים: מדד תשומות הבנייה ומדד המחירים לצרכן.

אלכס קושניר: הצעת החוק מבקשת לבטל את ההצמדה של רכיב הקרקע למדד תשומות הבנייה ולהשאיר רק את רכיב תשומות הבנייה שיהיה מוצמד למדד.

אלכס קושניר: מעבר לכך נעשים שם שני תיקונים בכל מה שקשור לאחריות של הקבלן במקרה של איחור במסירה, ומעבר לכך גם עושה סדר ביחסים בין עורך הדין של הקבלן לבין הרוכש.

אלכס קושניר: לכן אני מבקש למזג את שלוש הצעות החוק שהן בעצם מאוד מאוד דומות.

אלכס קושניר: ועדת כספים כבר עשתה שני דיונים בנושא.

אלכס קושניר: היום יש דיון שלישי.

אלכס קושניר: ואני מאוד מקווה שנוכל לסיים את העבודה על החוק בהקדם ולהביא אותו למליאה ולכן אני מבקש גם למזג את החוקים וגם לקבל פטור מחובת הנחה.

ניר אורבך: בסדר גמור.

ארבל אסטרחן: נעשה על זה שתי הצבעות.

ניר אורבך: בסדר גמור, נעשה על זה שתי הצבעות.

ניר אורבך: מישהו עוד רוצה להתייחס לזה?

יצחק פינדרוס: אנחנו רוצים להצביע בעד המיזוג.

ניר אורבך: אוקיי.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: אז אנחנו נפצל את ההצבעות: נצביע על המיזוג ואחר כך על הפטור.

ניר אורבך: מי בעד המיזוג, ירים את ידו.

- דדון: ארבעה.

- דדון: פה אחד.

- דדון: בעד הצעת יושב-ראש ועדת הכספים – 4

ניר אורבך: פה אחד.

ניר אורבך: מי בעד הפטור, הקדמת הדיון?

ניר אורבך: בעד ההצעה להקדים את הדיון – 4

ניר אורבך: פה אחד.

ניר אורבך: תודה רבה.

יצחק פינדרוס: עורכת הדין ארבל, את רואה שאני לא תמיד משתמש ב-D9, לפעמים בבובקט.

יצחק פינדרוס: תלוי בנסיבות.

ארבל אסטרחן: אני אגיד לך מה אני מעדיפה?

יצחק פינדרוס: תלוי בנסיבות.

יצחק פינדרוס: את יכולה לא להסכים איתי, אבל את יכולה להבין מאיפה זה בא לי.

ניר אורבך: אנחנו נעבור לסעיף ד' ואחר כך נחזור לסעיף ב'.

ניר אורבך: בקשת יושבת-ראש ועדת העבודה והרווחה למיזוג הצעות החוק הבאות, והקדמת הדיון בהצעת החוק הממוזגת, לפני הקריאה השנייה והשלישית: 1.

ניר אורבך: הצעת חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"ב–2022 (מ/1543).

ניר אורבך: 2.

ניר אורבך: הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – דיור בקהילה וסיוע אישי), התשפ"א–2021 (פ/905/24), של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

ניר אורבך: 3.

ניר אורבך: הצעת חוק שיקום, קידום ושילוב אנשים עם אוטיזם בקהילה, התשפ"א–2021 (פ/1631/24), של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

ניר אורבך: 4.

ניר אורבך: הצעת חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ"א–2021 (פ/2127/24), של חבר הכנסת יעקב מרגי וקבוצת חברי הכנסת.

ניר אורבך: אני רואה שיושבת-ראש ועדת העבודה לא נמצאת.

ניר אורבך: ראש המטה של השר, אתה רוצה לומר משהו?

ארבל אסטרחן: זה גם חוק ממשלתי עם הצעות פרטיות באותו נושא.

שיבי פרומן: החוק הממשלתי מכיל את כל ההצעות הפרטיות.

שיבי פרומן: נערך על זה דיון ציבורי כ-10 חודשים, דיונים בוועדה, אושר לקריאה שנייה ושלישית.

ניר אורבך: מאה אחוז.

ניר אורבך: אז נעבור כעת להצבעה.

ניר אורבך: מי בעד, ירים את ידו.

אחמד טיבי: שים לב, אם אני מצביע נגד זה נופל - - - אבל אני מצביע - - - בעד, בעד.

שיבי פרומן: גם ההצמדה וגם הקיצור.

ניר אורבך: נפצל את ההצבעות לשתיים.

ניר אורבך: עכשיו, מי בא המיזוג, ירים את ידו.

ניר אורבך: בעד מיזוג הצעות החוק – פה אחד

ניר אורבך: פה אחד.

ניר אורבך: מי בעד הקדמת הדיון בקריאה שנייה ושלישית, ירים את ידו.

אחמד טיבי: בעד.

אחמד טיבי: בעד ההצעה להקדים את הדיון – פה אחד

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: אני עובר לסעיף ב' - - -

אחמד טיבי: - - - למה זה לא מובא להכרעה לאיזו ועדה?

אחמד טיבי: נדון לאיזו ועדה להעביר.

ניר אורבך: זה לא על סדר-היום, אז אני לא רוצה.

ניר אורבך: ננסה לעשות את זה במהלך היום, בסדר?

ניר אורבך: זו הערה נכונה, פשוט זה לא מופיע בסדר-היום.

אחמד טיבי: לחץ ציבורי חשוב.

ניר אורבך: אתה צודק.

ניר אורבך: זה לא על סדר-היום, אז אני לא רוצה להתקדם.

ניר אורבך: אבל אני אבדוק את זה.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: אנחנו עוברים כעת לסעיף ב' – הקמת ועדת כנסת משותפת ליישומים ביומטריים לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע–2009.

ניר אורבך: מוצע להקים את הוועדה המשותפת ליישומים ביומטריים לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע–2009.

ניר אורבך: החוק קובע כי הוועדה המשותפת תפעל בעניינים הנוגעים לפעילות רשויות הביטחון ולאבטחת מידע, וישיבותיה יהיו חסויות.

ניר אורבך: ועדה זו תפעל בנוסף לוועדת הכנסת המשותפת המורכבת מחברים מוועדת החוקה, הפנים והמדע ושהרכבה כבר נקבע.

ניר אורבך: סעיף 32(א) לחוק קובע כי הוועדה המשותפת תהיה בהרכב הבא: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון והוא יהיה היושב ראש, יושב-ראש ועדת הכנסת המשותפת, שני חברי הכנסת החברים בוועדת החוקה, חוק ומשפט, אחד מסיעות הקואליציה ואחד מסיעות האופוזיציה וחברי ועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

ניר אורבך: בהתאם, ועדת הכנסת מציעה לקבוע רק את זהות חברי ועדת החוקה חוק ומשפט שיהיו חברים בוועדה המשותפת, כדלקמן: מהקואליציה – חבר הכנסת סימון דוידסון; מהאופוזיציה – חבר הכנסת אורי מקלב.

ניר אורבך: לפיכך, להלן הרכב הוועדה המשותפת ליישומים ביומטריים נכון להיום, וככל שיחולו שינויים בזהות החברים שקביעתם אינה נדרשת על ידי ועדת הכנסת, ישתנה הרכבה בהתאם: יושב ראש – חבר הכנסת רם בן ברק, יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון; חבר הכנסת גלעד קריב, יושב-ראש ועדת הכנסת המשותפת; מטעם ועדת החוקה – סימון דוידסון ואורי מקלב; חברי ועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים – חברי הכנסת צבי האוזר, איתן גינזבורג, יוסי שיין ומיכל רוזין.

ניר אורבך: נעבור כעת להצבעה.

אחמד טיבי: התייעצות סיעתית.

ניר אורבך: התייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אנחנו נחזור ב-09:51.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: חזרנו מתייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אנחנו עוברים כעת להצבעה.

ניר אורבך: מי בעד, ירים את ידו.

ניר אורבך: מי נגד?

ניר אורבך: בעד הקמת הוועדה – פה אחד

ניר אורבך: פה אחד.

ניר אורבך: אנחנו מאשרים את הקמת הוועדה.

ניר אורבך: אני נועל כעת את הדיון.

ניר אורבך: הדיון הבא יהיה בשעה 10:00.

ניר אורבך: תודה רבה.