ועדת המשנה לקידום ההיי-טק בישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 3, 2022-06-06 09:36

רון כץ: בוקר טוב חברים, אני מתכבד לפתוח את ועדת המשנה להייטק וחדשנות.

רון כץ: הנושא שאנחנו נעסוק בו היום הוא נושא הסטארט-אפים, בעצם איך אנחנו מתחילים מהרעיון למוצר הסופי, איך הממשק פועל מול משרדי הממשלה, שזו נקודה חשובה שאני ארצה לראות, ואיך הפידבק מכם.

רון כץ: יושבים איתנו הרבה מאוד חבר'ה שכבר יצרו סטארט-אפ.

רון כץ: יש לנו בכל מיני שלבים בתהליך.

רון כץ: יש לנו בהתחלה, יש לנו באמצע ויש לנו גם כאלה שכבר עשו יותר מאחד ויכולים לספר לנו על הממשקים.

רון כץ: החוויה שלנו היא כזו שהמערכת עובדת טוב, ולכן חשוב לנו להבין אם יש איזשהו קושי או כל דבר אחר שאתם יכולים להאיר את עינינו, אנחנו מאוד רוצים לקבל את זה.

רון כץ: אנחנו מבינים שכרגע תעשיית ההייטק עוברת איזשהו תיקון.

רון כץ: את התיקון הזה אפשר לצמצם משמעותית אם נדע לעזור במקומות החשובים ובמקומות הנכונים.

רון כץ: לדעתי ואיך שאני תופס את התעשייה הזו, המקומות הנכונים הם בדיוק אתם, כי ההשקעה היא עדיין השקעה בגבולות האפשר והתוצר שלה יכול להיות מאוד משמעותי.

רון כץ: זה בדיוק הנישה הזו.

רון כץ: יושבת איתנו פה גם הילה, מנכ"לית משרד המדע והחדשנות.

רון כץ: נמצאים איתנו גם נציגים של המדען הראשי.

רון כץ: כמובן נמצא איתנו חבר הכנסת סמי, אז אנחנו נתחיל ברשותכם מדברי המנכ"לית ואז אנחנו נעבור לשיח.

רון כץ: בבקשה, הילה.

הילה חדד חמלניק: תודה, רון.

הילה חדד חמלניק: קודם כל אני שמחה להיות פה.

הילה חדד חמלניק: אנחנו בשותפות עם הוועדה הזאת.

הילה חדד חמלניק: אני חושבת שהיא מאוד חשובה, גם ועדת המשנה וגם ועדת הכלכלה שעוסקת בנושא הזה.

הילה חדד חמלניק: אין ספק שהשנתיים האחרונות במיוחד תקופת הקורונה הוכיחה כמה הכלכלה הישראלית נשענת על ההייטק, אין-סוף פרמטרים שיכולים ללמד אותנו על זה, ואני חושבת שהמהלך שעשתה הממשלה בשנה האחרונה, שזה בעצם האיחוד של רשות החדשנות אל המדע, וההסתה של הקשב למעין משרד הייטק, שרת החדשנות רואה את עצמה כשרה שאמונה על תעשיית ההייטק מתוך הבנה שזו כבר לא חלק מתעשייה מסוימת, זאת תעשייה בפני עצמה שדורשת ראיה הוליסטית שלמה, תעזור לנו בדיוק בדברים שאתה מדבר עליהם, גם ביכולת לראות את הרעיון מתחילתו.

הילה חדד חמלניק: הייטק מתחיל אצל החוקרים ובמעבדות ובאקדמיה, ומתגלגל לרעיון ומתפתח למוצר, אז החיבור הזה למדע הוא חיבור חשוב.

הילה חדד חמלניק: גם בהון האנושי החיבור לחינוך המדעי, לחינוך ה-stem, ליצירת deal flow של אנשים מוכשרים להייטק מכל גווני האוכלוסייה, כי גם שם אנחנו כבר באיזשהו מיצוי של האוכלוסייה שאליה פונה ההייטק היום, אז אנחנו, אחד, עסוקים בזה יום-יום, שניים, מאוד שמחים על קיום הדיונים האלה, רגע שלא עוסקים בכאן ועכשיו אלא כן מנסים שנייה לייצר איזשהו דיון עמוק יותר, איכותי יותר.

הילה חדד חמלניק: אנחנו מודים לך על הבמה הזאת.

הילה חדד חמלניק: אנחנו שמחים להיות פה.

הילה חדד חמלניק: אני מאוד שמחה כל הזמן להיות פה, לשמוע, ללמוד, להקשיב ולתת מענים גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך, ובאנו להקשיב.

רון כץ: תודה רבה, הילה.

רון כץ: יש לנו פה יזמים מאוד מנסים.

רון כץ: יש לנו את גוגל גם שיושבים איתנו, אז אני חושב שאנחנו דווקא נתחיל קודם ביזם צעיר שייתן לנו את הראיה שלו על איך זה להתחיל בתחום הזה, איך זה לעבוד מול משרדי הממשלה ומה הנקודות שהוא חושב שבהן אנחנו יכולים להשתפר.

רון כץ: אני חושב שזה נקודה חשובה בדיונים האלה.

רון כץ: זה באמת דיונים לבנות תוכנית עבודה רצינית, נכונה, ובשביל להמשיך איתה הלאה, אז אנחנו נתחיל משאולי גור אריה, בבקשה, מנכ"ל LittleOne.Care.

רון כץ: יש לך גם מצגת, נכון?

שאולי גור אריה: (הצגת מצגת) בהחלט.

שאולי גור אריה: אני אשמח שתעלו אותה.

שאולי גור אריה: תודה רבה לחבר הכנסת רון כץ על ההזמנה לדיון הבאמת חשוב הזה.

שאולי גור אריה: אני מנכ"ל חברת LittleOne.Care.

שאולי גור אריה: אני רוצה להתחיל בגרף שמספר מאחוריו סיפור שלם.

שאולי גור אריה: אנחנו רואים שמ-2016 כמות הכסף שמושקע בהון-סיכון רק הולך עולה בסטארט-אפים ישראלים, ובאותו זמן כמות הסטארט-אפים החדשים שנפתחים רק הולכת ויורדת בקצב קבוע של 15% כל שנה.

שאולי גור אריה: גרף דומה פורסם במאמר של רשות החדשנות עם כותרת שנותנת אגרוף לבטן.

שאולי גור אריה: האם זהו סוף עידן הסטארט-אפ ניישן?

שאולי גור אריה: זה ממש הכותרת של המאמר, ואני חושב שהתשובה לשאלה הזאת נמצאת אצל יושבי המשכן הזה ואצל יושבי הדיון הזה.

שאולי גור אריה: לפני שאנחנו עונים על השאלה, אני אשמח להתחיל מהחשיבות של השאלה.

שאולי גור אריה: בדיון הקודם הוזכרו כל ההכשרות לחברות גדולות, הכשרות של עובדים, של כוח התעסוקה.

סמי אבו שחאדה: בוקר טוב, אתה יכול שנייה רק לעמוד חצי דקה על הגרף הזה?

סמי אבו שחאדה: המספרים הם מוזרים לגמרי.

סמי אבו שחאדה: זה יורד כל שנה 15% מ-2016.

שאולי גור אריה: נכון.

שאולי גור אריה: כמות הסטארט-אפים שנפתחים.

סמי אבו שחאדה: זה אומר שיש פחות סטארט-אפים אם זה כל שנה 15%.

סמי אבו שחאדה: זה ירד בצורה - - -

שאולי גור אריה: בשביל זה הדיון הזה, לראות איך אנחנו יכולים לעזור לזה לחזור בחזרה.

הילה חדד חמלניק: זה נתון מאוד מטריד.

הילה חדד חמלניק: ככה הוא גם מופיע בדוח רשות החדשנות ואנחנו מאוד מוטרדים מהמספר הזה, אבל כן רגע צריך למען הדיון ההוגן.

הילה חדד חמלניק: יש פרמטרים אחרים שמסבירים שהחברות צומחות, שזה מספרים שלא היו בישראל.

הילה חדד חמלניק: זה משלים את עצמו עם נתונים אחרים.

הילה חדד חמלניק: בסוף צריך להסתכל הוליסטית על העוגה, אבל אין ספק שזה נתון שצריך להיות מוטרדים בגינו וצריך לנתר אותו ולהבין שזה יורד ברמה שאנחנו רוצים ולא מעבר לכך.

שאולי גור אריה: בהחלט.

שאולי גור אריה: גם המשך המצגת מדברת על איך אנחנו נגרם לגרף הזה גם לעלות, להפסיק לרדת.

שאולי גור אריה: מבחינת ההכשרות לחברות גדולות, זה מה שדובר בדיון הקודם.

שאולי גור אריה: מצד שני זה תהליך שהוא גם מאוד איטי.

שאולי גור אריה: לא כל אחד יכול לעבור אותו ולהפוך להיות מתכנת, וגם אלה שמסיימים את ההכשרה, לא תמיד מוצאים את מקומם בתוך ההייטק.

שאולי גור אריה: בדיון הקודם גם דובר על 1,000 נשים חרדיות שמסיימות כל שנה ולא נכנסות למעגל ההייטק.

שאולי גור אריה: הבעיה הזאת, גם הזכירה המנכ"לית, יוצרת גם תופעות בזויות כמו גניבה של מתכנתים ממש מחברה אחת לאחרת.

שאולי גור אריה: למזלנו לא רק הכשרות לחברות גדולות קיימות אלא גם כל חברה גדולה הייתה גם לפני כן חברה קטנה, סטארט-אפ, ושם כשאנחנו נכנסים לענפים חדשים בהייטק, אז במקום להכשיר אנשים להיות מתכנתים, אנחנו משתמשים במקצוע שלהם ומרחיבים את מעגל ההייטק.

שאולי גור אריה: ככה קרה למשל במהפכת ה- Health care שגם רופאים נכנסו, או במהפכה של האוטומוטיב שגם מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה נכנסו ממש לתוך מעגל ההייטק, ובעצם אנחנו מרחיבים את מעגל ההייטק.

שאולי גור אריה: זה גם תהליך שהוא קורה נורא לאט.

שאולי גור אריה: הוא גם תהליך נורא איטי, אבל אותו אפשר ורצוי להאיץ.

שאולי גור אריה: חברות סטארט-אפ שנפתחות, בין אם בענפים חדשים ובין אם בענפים קיימים, הן מרחיבות גם כן את מעגל ההייטק.

שאולי גור אריה: אם הן נפתחות ביוקנעם או בירושלים, אז הן מרחיבות את זה גם מחוץ לתל אביב.

שאולי גור אריה: זה בעצם מודל של שכפול הצלחה.

שאולי גור אריה: אנחנו לוקחים את ההצלחה הקיימת, וסטארט-אפים מעצם היותם חדשניים, משכפלים את זה למקומות חדשים וגם למקצועות חדשים.

שאולי גור אריה: גם חשוב לדעת שסטארט-אפים הופכים בסופו של דבר גם לחברות גדולות.

שאולי גור אריה: זה הופך גם את החברות הגדולות שלנו להרבה יותר מגוונות.

שאולי גור אריה: איך אנחנו גורמים לגרף להפסיק לרדת ולהתחיל לעלות?

שאולי גור אריה: שאלנו בסקר קבוצה של מאות יזמים בכמה קבוצות וואטסאפ שונות, מה הדברים והחסמים והבעיות שמפריעים להם כרגע בדרך שלהם?

שאולי גור אריה: קיבלנו עשרות תגובות שסיכמנו בדיון הזה, וגם הגיעו חמישה יזמים מובילים בתחומים ומשלבים שונים של הסטארט-אפים כדי לתת את החוויה האישית שלהם.

שאולי גור אריה: בכל מה שקשור לסטארט-אפים חדשניים, ענפים חדשים ממש שנכנסים, הבעיה הכי גדולה זה בעיית המשקיע הראשון, מן בעיית ביצה ותרנגולת, כי קרנות ההשקעה כמו שראינו בגרף הראשון, מעדיפות להשקיע איפה שבטוח, בהתרחבות של סטארט-אפים קיימים, וסטארט-אפים חדשים חדשניים, כשהם ניגשים לרשות לחדשנות, רשות החדשנות נותנת איזשהו תיעדוף גם לסטארט-אפים שכבר קיבלו השקעה מקרנות ההשקעה.

שאולי גור אריה: זה יוצר איזו בעיה של ביצה ותרנגולת שסטארט-אפים צריכים לפתור.

שאולי גור אריה: דרך אחת לפתור אותה זה גיוס המונים, בעצם לפנות לחוכמת ההמון שהיא יותר חזקה מכולנו.

שאולי גור אריה: פה המחוקק גם הגביל את גובה הגיוס שאפשר לגייס בגיוס המונים, מה שהופך את התהליך לפחות משתלם.

שאולי גור אריה: דרך שלישית זה באמת גיוס אנג'לים, שגם ככל שאנחנו יותר מתקדמים בזמן, רוצים לראות את השקעת רשות החדשנות לפני שהם נכנסים, ושוב אנחנו בבעיית ביצה ותרנגולת.

שאולי גור אריה: בחוויה אישית מתוך LittleOne.Care אני יכול לספר לכם, אנחנו עושים מוצר חדשני שהוא בעצם השעון החכם לתינוקות.

שאולי גור אריה: זה מלווה את התינוק במהלך כל היום, המכשיר, ומספר מה קרה עם התינוק, להורים ולמטפלים.

שאולי גור אריה: מקצועות כמו פסיכולוגים התפתחותיים או יועצות הנקה או תזונאיות קליניות הם עכשיו חלק מהסטארט-אפ.

שאולי גור אריה: הם בעצם נכנסות למעגל ההייטק.

שאולי גור אריה: בגלל שאנחנו מאוד חדשניים, ניגשנו לקרנות השקעה.

שאולי גור אריה: אמרו לנו, אוקיי, תראו לנו קודם שיש איזה השקעה מבחוץ שרוצה להיכנס, וכשניגשנו לרשות החדשנות, הם מאוד התלהבו מהרעיון אבל אמרו לנו, יש תיעדוף, יש חברות שהצליחו להביא כבר מאץ', אז אנחנו נתעדף אותן.

שאולי גור אריה: בעצם היינו בבעיית הביצה והתרנגולת.

שאולי גור אריה: ניגשנו לגיוס המונים שלמרות שהוא אחד המצליחים עכשיו בישראל, הוא עדיין תהליך שלוקח הרבה זמן.

שאולי גור אריה: לקח לנו חצי שנה להגיע למצב הזה, והוא יכול להיות יותר קוסט-אפקטיבי בהחלטה של המחוקק.

שאולי גור אריה: אנחנו שברנו את הקרח ספציפית בסטארט-אפ שלנו בעזרת גיוס אנג'לים, אבל יש גם חברות חדשניות שלא מגיעות לכך.

רון כץ: שאולי, כן חשוב לי שתתמקד בפנייה שלכם למשרדי הממשלה ואיפה הממשק שם, כי אני מבין את הבעיות הגלובליות היותר רציניות, אבל האינפוט החשוב שלנו יהיה פה.

שאולי גור אריה: אני חושב שהנקודה הכי חשובה כאן בסטארט-אפים חדשניים זה שמשרד החדשנות או כל גוף אחר של המדינה, יכול ורצוי שהוא יהיה המנוע של סטארט-אפים חדשניים, כי זה יכול ממש לעשות שינוי בתעשייה שלמה ולהביא עוד סטארט-אפים בכיוון הזה, וברגע שהוא נכנס, אז גם איתו נכנסים האנג'לים ואחר כך קרנות ההשקעה.

שאולי גור אריה: מהסקר ששאלנו גם חברות קיימות בענפים קיימים, הבעיה הכי גדולה, שזה גם מראה על העומס שיש למערכת מבחינת ביקוש למתכנתים או ביקוש ספציפית למקצוע התכנות, זה הבקשה לאפשר להביא ויזה לטאלנט זר.

שאולי גור אריה: סטארט-אפים או יזמים היו רוצים לראות מצבים יותר דומים למה שקורה בחו"ל, שאפשר להביא גם טאלנט שיספק את הצורך ואת הביקושים.

שאולי גור אריה: נקודה שנייה שהוזכרה הרבה זה ההתנהלות של אוניברסיטאות וקופות חולים מול המקבילות שלהן בחו"ל.

שאולי גור אריה: כשפונים לאוניברסיטאות בחו"ל, הדרישות הן הרבה יותר נמוכות.

שאולי גור אריה: בעצם ההתנהלות פה של אוניברסיטאות בתמורה לידע שלהם או בתמורה למחקר שלהם, הדרישה היא מאוד גבוהה, מה שגורם בפועל לזה שסטארט-אפים פונים החוצה לאוניברסיטאות בארצות הברית או במדינות אחרות וזה פשוט פספוס של הידע והתעשייה המקומית.

שאולי גור אריה: הדבר הבא שהזכירו סטארט-אפים זה בעיית הסחורות.

רון כץ: שאולי, אם אתה רגע מתמקד על הנושא הקודם, למה לא פונים לאוניברסיטאות בארץ?

הילה חדד חמלניק: כי אין הסכמים אחידים.

שאולי גור אריה: א', זה יורחב בהמשך על ידי חנניה.

שאולי גור אריה: ב', כי הדרישות שלהן נורא גבוהות ביחס למקבילות שלהן בחו"ל.

שאולי גור אריה: בעיית האספקה בנמלים, כנראה שזה לא דבר חדש וזה משפיע על כל המשק.

שאולי גור אריה: בסטארט-אפים שחיים על זמן שאול זה מאוד קריטי וזה ממש יכול לסגור סטארט-אפ.

שאולי גור אריה: באותו הקשר, רשות החדשנות עושה עבודה מאוד מופלאה ונרחבת.

שאולי גור אריה: לוחות הזמנים שלה זה חצי שנה עד שהיא מקבלת החלטה אם היא משקיעה בסטארט-אפ או לא, שחצי שנה זה הרבה זמן בחיים של סטארט-אפ.

שאולי גור אריה: זה ממש משפיע.

שאולי גור אריה: הדבר האחרון זה סטארט-אפים שמתעסקים עם כמה גופים בממשלה, לדוגמה רשות החדשנות ומשרד החקלאות או משרד החינוך לצורך העניין, היו רוצים איזה איש קשר אחד שאליו הם יכולים לפנות ומשם להתרחב.

שאולי גור אריה: תודה רבה לכם על ההקשבה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: הילה, את רוצה להתייחס?

הילה חדד חמלניק: מספר הסטארט-אפים הנמוך זה באמת כי אנחנו מזהים כשל או עבודה לא מספיק יעילה במעבר של הידע בין האקדמיה לבין התעשייה לבין השוק, וזה לא אותה בעיה בתחומי הדעת השונים.

הילה חדד חמלניק: יש מקומות שבהם המעבר צריך להיות מאוד מהיר, מייד מסיום המחקר הבסיסי למוצרים ממש, ויש תחומי חיים שבהם יש עוד הרבה מחקר יישומי שצריך לעשות ולהשקיע כספי מחקר באקדמיה כדי לקחת מדע בסיסי, כדי לקחת רעיון ולהביא אותו לבשלות שחברות קטנות או גדולות בכלל יוכלו לדבר עליו כמוצר מסחרי.

הילה חדד חמלניק: זה לא אחיד בין תחומי התוכן השונים ובהחלט התפקיד שלנו, אמרת את זה בהתחלה ואני רוצה להדגיש את זה, התפקיד שלנו הוא לגוון את ההייטק בשני וקטורים משמעותיים.

הילה חדד חמלניק: וקטור אחד זה הנושאים שבהם ההייטק הישראלי עוסק היום.

הילה חדד חמלניק: יש שלושה עיקריים: פינטק, תוכנה וסייבר, וכשמסתכלים על מה קורה בהאבים אחרים בעולם ואיך הייטק מתפתח, בעצם אנחנו פה בתחרות גלובלית.

הילה חדד חמלניק: כשמסתכלים עם האבים שונים בעולם שמתחרים בהאב הישראלי, שבדיה, דנמרק, בארצות הברית, בוסטון, האבים שונים, אז אנחנו רואים שמתחילה להיווצר תחרות על מה עוסקים.

הילה חדד חמלניק: דווקא כשיש תקופות כאלה של ירידה ועלייה והשתנות של השוק, האבים שיעסקו בתחומי תוכן רחבים יידעו לשרוד אותם, ולכן תפקיד אחד שלנו, וזה דרך באמת השקעה מאוד ממוקדת במחקר יישומי-מדעי, זה לגוון את תחומי העיסוק של ההייטק הישראלי ל- Health tech, לחלל, לפודטק, אקלים.

הילה חדד חמלניק: גם בתוך האקלים לכל מיני נישות: ביטחון מזון, הזדקנות אוכלוסייה, כל מיני נושאים, לוודא שהתחומים האלה שהיום לא קיימים בצורה חזקה בהייטק הישראלי, יהפכו להיות יותר חזקים ובהם ייפתחו הסטארט-אפים החדשים.

סמי אבו שחאדה: יכול להיות שפה הגיוון של האוכלוסייה?

הילה חדד חמלניק: חד משמעית.

סמי אבו שחאדה: גם האוכלוסייה החרדית תבוא עם האתגרים.

סמי אבו שחאדה: אוכלוסייה ערבית - - -

הילה חדד חמלניק: חד משמעית, אז וקטור אחד זה גיוון הנושאים, והקטור השני זה גיוון האוכלוסיות.

הילה חדד חמלניק: באופן טבעי כשבאים אותם אנשים לתוך תעשייה, הם חושבים אחד כמו השני, הם באים מאותם תחומים.

הילה חדד חמלניק: באוכלוסייה הערבית יש המון Health tech וביולוגים וכל נושא ה-Bioconvergence.

הילה חדד חמלניק: הכנסה של נשים.

הילה חדד חמלניק: הכנסה משמעותית של נשים לתעשייה מביאה את כל עולם הפמטק, את כל ההתמודדות עם אתגרים שנשים מתמודדות איתם והיום לא מקבלים מענים מספיק טובים בהייטק הישראלי, ולכן גיוון האוכלוסייה וגיוון התחומים.

הילה חדד חמלניק: לגבי הדברים שאתה אומר, אז קודם כל בסוף אנחנו כמשרד מטה למעשה שאחראי על תעשייה, נוודא שלא יהיה יזם שלא יקבל מענה כלשהו.

הילה חדד חמלניק: לפעמים המענה של הממשלה הוא לא מספיק טוב אבל היום ברור שיש כמה כתובות.

הילה חדד חמלניק: זאת סוגיה שאנחנו פותרים אותה כבר היום.

הילה חדד חמלניק: לשמחתי בקורונה עשינו את זה אבל עכשיו זה יהפוך להיות מנגנון שלא קשור רק לעיתות חירום קורונה.

הילה חדד חמלניק: בהמשך להנחיית השרה וכיוון שזאת תעשייה שכל הזמן משתנה, זאת אומרת זה לא שאם עכשיו אני אתן לך מענים למה שרשמת פה, סגרנו את הבעיה.

הילה חדד חמלניק: מחר תהיה בעיה אחרת.

הילה חדד חמלניק: אנחנו מקימים במשרד מנגנון להסרת חסמים, בעצם כתובת, היא כבר קיימת.

הילה חדד חמלניק: אנחנו צריכים לשנות אותה מכותרת קורונה לכותרת כללית.

אוריאל בוסו: חסמים מוגדרים?

הילה חדד חמלניק: לא, החסמים לא מוגדרים.

אוריאל בוסו: אבל הנה, הוא מציין פה בדיוק - - -

הילה חדד חמלניק: אבל זה חסמים היום, ואם היום יפנה, אנחנו נעזור לו לפתור, בין אם ברשות החדשנות שהם שותפים שלנו, אבל לפעמים זה גורמים אחרים.

הילה חדד חמלניק: לפעמים זה מול הנמל, מול המכס.

הילה חדד חמלניק: בסוף סטארט-אפ כמו שהוא אמר, יכול להיתקע כי חצי שנה לא נותנים לרחפן שלו להיכנס כי הוא לא עומד בדיוק בתנאי היבוא, אבל מחר יכולה להיות בעיה אחרת לגמרי, אז אני לא רוצה להגיד באיזה חסם.

סמי אבו שחאדה: יש לי שאלה.

סמי אבו שחאדה: נגיד סטארט-אפים חדשים, יש להם במשרד איזשהו עמדת מודיעין, ואז נגיד הוא בא עם הרעיון ואומרים לו, אוקיי, המשרד לא, אבל יש פה קרן כזאת וקרן כזאת?

הילה חדד חמלניק: זה מנגנונים שקיימים היום ברשות חדשנות, אבל אני לא מדברת על זה.

הילה חדד חמלניק: אנחנו לא רוצים שרגולציה או אי היכרות עם הרגולציה, זה בדרך כלל הרבה פעמים חוסר היכרות של האנשים עם הרגולציה או עם מבנה הממשלה שלנו שהוא לא מבנה פשוט וטריוויאלי, יכול להרוס סטארט-אפ או להפריע ולעכב סטארט-אפ טוב, אז אנחנו מקימים מנגנון שבו יהיה להם One stop shop מבחינת היכולת לבוא ולהציג את הבעיות שלהם.

הילה חדד חמלניק: בהגדרה, לא משרד החדשנות יהיה המשרד שיביא את המענים, אלא יהיה אותו גורם שרץ בקרב משרדי הממשלה השונים והרשויות הממשלתיות השונות כדי לאפשר לסטארט-אפ לפתור את הבעיות שלו.

הילה חדד חמלניק: היום זה נמלים.

הילה חדד חמלניק: בעזרת השם הנמלים ייפתר בקרוב וזה יהפוך להיות משהו אחר כי זה מערכת מורכבת ותמיד יש בה סתימות.

הילה חדד חמלניק: זה כבשורה לדברים שאמרת.

רון כץ: תודה, הילה.

רון כץ: רק במשפט, שאולי.

שאולי גור אריה: אני לחלוטין מסכים איתך.

שאולי גור אריה: אני חושב שהתיאום הזה זה גם על הקצב, כי סטארט-אפים חיים נורא מהר, אז התיאום הזה יכול מאוד לעזור.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אנחנו נעבור לחברה עם קצת יותר ניסיון.

רון כץ: נועה מגוגל יושבת איתנו פה.

רון כץ: גם לכם יש האב וחממות ואתם מאוד מעורבים בתהליך של הסטארט-אפים.

רון כץ: אנחנו נעשה פינג-פונג בין יזמים צעירים, ותיקים, חברי כנסת.

רון כץ: בבקשה, נועה.

נועה אלפנט-לפר: תודה.

נועה אלפנט-לפר: האמת היא שאני שמחה להיות פה ואני שמחה ללמוד, אז אני אדבר ממש בקצרה.

נועה אלפנט-לפר: אני מנהלת את קשרי הממשל והמדיניות הציבורית של גוגל בישראל, ובאמת אשמח ללמוד עוד.

נועה אלפנט-לפר: אנחנו עובדים הרבה מאוד עם סטארט-אפים.

נועה אלפנט-לפר: זה ממש בליבת העבודה שלנו כמובן, כולל בקמפוס שלנו של Google for Startups.

נועה אלפנט-לפר: אנחנו סופרים את זה כ-1,500 סטארט-אפים בשנה, חלקם כבר בעצמם חברות בין-לאומיות ומזמן יצאו מהמעמד של סטארט-אפ.

נועה אלפנט-לפר: אחד הדברים שאנחנו מצאנו ואני חושבת שהם ממש באים לידי ביטוי בהרכב המשתתפים כאן, זה את הקושי של נשים יזמיות.

נועה אלפנט-לפר: יש הרבה פחות נשים יזמיות וגם הרבה יותר קשה להם לגייס כסף.

נועה אלפנט-לפר: אנחנו עכשיו מאוד ממוקדים בזה בעשייה שלנו.

נועה אלפנט-לפר: עומדת להסתיים הקבוצה הראשונה של אקדמיה לנשים יזמיות ואני אשמח לראות אתכם שם עוזרים להן להתגבר על חסמים.

נועה אלפנט-לפר: כמו שנאמר כאן, התחומים הם מאוד מגוונים, של נשים שמגיעות לאקדמיה שלנו.

נועה אלפנט-לפר: אשמח להמשיך את הקשר כדי לראות אם יש עוד דברים שאנחנו יכולים לעזור כסטארט-אפ שגדל, ויש אולי עוד מקורות ורעיונות ואיך אפשר לעזור.

רון כץ: תודה רבה, נועה.

רון כץ: סמי, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: תודה לך.

סמי אבו שחאדה: אני באמת מברך על הרעיון הזה.

סמי אבו שחאדה: הכלכלה משתנה בצורה מאוד מהירה בעולם הזה של סטארט-אפ, וזמן זה דבר שהוא מאוד חשוב שם.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שיש המון יוזמות גם פרטיות כמו חברות גדולות של גוגל וכו'.

סמי אבו שחאדה: אני באמת חושב שהרבה יותר אמין בעולם שהוא כל כך משתנה ויש לו השלכות כלכליות חשובות, גם להתפתחות הענף הזה שדווקא כן יהיה יותר כוח למשרד בעניין הזה, כי האמינות של המידע, אתה לא רוצה שחברות פרטיות הן אלה שיהפכו להיות קרנות פרטיות.

סמי אבו שחאדה: כבן אדם שהיה מתחיל תהליך הייתי כן רוצה שיהיה משהו שהוא כן ממשלתי, כן ברור, שהוא One stop shop כמו שאמרת, שזה רעיון מצוין.

סמי אבו שחאדה: אני באמת חושב, מכל המחקרים שמתפרסמים מכל המקומות החשובים, גם ב-MIT וגם בהרווארד, בכל מיני מקומות שונים בעולם לגבי הגיוון של האוכלוסייה שהוא מביא פה את שני הדברים, גם את הגיוון של רעיונות חדשים שייכנסו לעולם הסטארט-אפ, כי אוכלוסיות שונות בעולם מתמודדות עם אתגרים שונים.

סמי אבו שחאדה: יוצאים רעיונות מדהימים וחשובים מהקיים, אבל זה עולם הידע שלו.

סמי אבו שחאדה: אם ייכנסו הרבה יותר נשים, אנחנו נראה אתגרים שמתמודדות הנשים וייכנס עולם חדש להייטק.

סמי אבו שחאדה: אותו דבר עם חרדים ואותו דבר עם האוכלוסייה הערבית שעכשיו גם מבחינת מספרה בתלמידים עלה ונהיה הרבה יותר רציני גם בטכניון וגם בכל המוסדות האקדמיים.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שיש לנו הזדמנות.

סמי אבו שחאדה: הרב-תרבותיות הקיימת בחברה בישראל יכולה להיות פשוט אוצר לעולם הזה של ההייטק, רק שצריך לראות את זה ככה ולתכנן את זה ככה.

סמי אבו שחאדה: לדאוג שהענף יהפוך להיות הרבה יותר רב-תרבותי בכל המימדים, גם בנושאים שהוא מביא, גם באתגרים שהוא רוצה לפתור, גם בסוגיות החברתיות שהוא יכול להעלות.

סמי אבו שחאדה: זה נורא תלוי בהרכב האנושי של העולם הזה, וזה דבר שהוא על פניו נראה אדיר כי הוא קיים.

הילה חדד חמלניק: הוא מאוד לא טריוויאלי אבל הוא פתיר, ואנחנו גם כבר מבינים מה אנחנו צריכים לעשות וגם לאט-לאט מתחילים לפעול.

הילה חדד חמלניק: ועדת דדי פרלמוטר עסקה בנושא הזה.

הילה חדד חמלניק: אנחנו מבינים היום את בעיות השורש, כמו שאמרת, האוכלוסייה הערבית למשל, כבר רואים אותם באוניברסיטאות מסיימים מה שאנחנו קוראים תארי הייטק, אז נשאלת השאלה למה זה לא מוטמע לתוך התעשייה?

הילה חדד חמלניק: זיהינו חלק מהחסמים האלה.

הילה חדד חמלניק: אין ספק ששיטת הגיוס של חבר מביא חבר והיציאה של חברות מתוך היחידות הצבאיות, והחוסר של האוכלוסייה הערבית להשתלב בזה, זה גורם מפריע, אבל כבר במסגרת 550 רשות החדשנות הוציאה מסלול לקהילת אנג'לים בתוך החברה הערבית כדי לייצר מנגנונים דומים בתחילת הדרך, ביצירת התוויית הנטוורקינג הראשוני הזה כדי לאפשר את ההטמעה.

סמי אבו שחאדה: והם נפתחים אז לשוק הרבה יותר גדול כי האתגרים של העולם הערבי - - -

הילה חדד חמלניק: הם אחרים.

סמי אבו שחאדה: אבל חלק מזה גם קיים אצלנו בתוך החברה.

סמי אבו שחאדה: זה פותח לנו שוק ענק של מאות מיליוני בני אדם, כי זה הרבה מעבר לגודל האוכלוסייה במדינה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדברים על העולם הערבי של מאות מיליוני בני אדם, כך שהפוטנציאל הכלכלי הוא גם ענק.

הילה חדד חמלניק: אני חושבת שהסכמי אברהם הוכיחו את זה לכולם, גם למשקיעים.

עמי מעודד: אני חייב להתערב כי אני רוצה לעזור לכם.

רון כץ: רק תציג את עצמך.

עמי מעודד: אני יזם, אפשר לומר יזם סדרתי.

עמי מעודד: בעבר עסקתי ב- Social commerceועסקתי בתחומים מגוונים, אבל הפעם נקלעתי לקללה של ההייטק הישראלי.

עמי מעודד: יחד עם שאולי אני עוסק במוצרי צריכה.

עמי מעודד: בישראל קרנות הון-סיכון אינן משקיעות במוצרים המבוססים על חומרה ו/או מוצרי צריכה.

עמי מעודד: הן נבהלות מזה.

עמי מעודד: חבר הכנסת סמי, אנחנו כבר הגענו למצב שאנחנו הוזמנו לאבו דאבי כדי להיפגש עם חברי ממשלה שלהם בגלל שאנחנו עוסקים במוצרי צריכה.

עמי מעודד: ביום-יום שלנו אנחנו עובדים עם חרדים, עם ערבים, עם אמריקאים, אפרו-אמריקאים, עם מקסיקנים.

רון כץ: אני רגע רוצה למקד אותך, פשוט הזמן שלנו קצוב.

רון כץ: אתה שמת אצבע על זה שיש קושי בגיוס משאבים למוצרי צריכה.

עמי מעודד: לא, אני אומר משהו מעבר לזה, שאם אנחנו טיפ-טיפה לא ניבהל מזה, מהר מאוד נגלה שאפשר לא רק מתכנתים, כי בעולם מוצרי הצריכה אתה חייב לעבוד עם כולם.

עמי מעודד: אתה לא יכול לעבוד עם עצמך ולבדך.

רון כץ: ברור.

רון כץ: תודה רבה.

סמי אבו שחאדה: אני עוסק בעבודה הפרלמנטרית שלי הרבה לגבי אנשים עם מוגבלויות ומחלות גנטיות ומחלות נדירות.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שענף הביוטק בישראל, אם הוא יכניס יותר אוכלוסייה ערבית ויתמודד עם הבעיות הרפואיות שם, זה יפתח לנו עוד שוק ענק.

סמי אבו שחאדה: חלק גדול מהערבים שנמצאים פה, מבחינת הגנטיקה מאוד דומים גם למאות מיליוני ערבים בכל האזור.

סמי אבו שחאדה: יכול להיות שגם ברמה של רפואה אנחנו יכולים להתקדם בצורה מאוד משמעותית, ואז זה דבר שיעזור למאות מיליוני בני אדם ויהיה לו גם השלכות כלכליות.

רון כץ: בהחלט.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצא איתנו עוד משקיע סדרתי, זיו אלול, מנכ"ל פייבר, ועוד כמה דברים שאתה תציג את עצמך.

זיו אלול: קודם כל תודה, רון, תודה אוריאל שאני פה נוכח.

זיו אלול: מרגש אותי עצם זה שבכלל יש דיון מהסוג הזה, אז יש לי כמה כובעים.

זיו אלול: אני אתן לכם כמה כובעים שונים.

זיו אלול: אחד, אני היום מנכ"ל של פריאפט, חברת סטארט-אפ חדשה, צעירה, גייסה ממש לפני מספר שבועות מפיקו, מאריסטגורה ועוד יזמים צעירים ומצליחים אחרים, קרוב ל-6 מיליון דולר לסטארט-אפ שעוסק בעולמות תוכן של - - - לעזור להורים לילדים עם ADHD , שזה ממש במקום של כאב.

זיו אלול: יש פה הרבה אנשים שמתעסקים פה בחינוך ויש להם רקע חינוכי.

זיו אלול: אני חושב שיש פה גם עניין של גם שליחות בסטארט-אפ הזה ואנחנו בתחילת הדרך, אז אני גם אשתף מהחוויה הזו.

זיו אלול: אני גם יושב כדירקטור באיזושהי קרן לטובת הציבור, פיק, שרק הוקמה, שנגעת פה קודם בעניין של להביא בעצם מאנשים כסף או מהציבור, לאפשר לציבור להיכנס, אז גם שם בוועדות השקעות, וגם משקיע בסטארט-אפים.

זיו אלול: היו לי שני אקזיטים בחברה בשם אינראקטיב.

זיו אלול: אחרי זה הייתי מנכ"ל של חברת פייבר שגם היא נרכשה ב-650 מיליון דולר לפני שמונה חודשים, ויצאתי שוב להיות יזם.

זיו אלול: אני אתן מבט מכל הזוויות ונקווה שזה יהיה מספיק מקיף.

זיו אלול: כמה דברים, אחד, מדאיג מאוד הגרף.

זיו אלול: ראיתי את הגרף פה ואני מכיר את המספרים לצערי.

זיו אלול: אם אתה שם ליד הגרף כמות היוניקורן, היית רואה גרף הפוך.

זיו אלול: יש פה תהליך, מצד אחד ירידה של כמו הסטארט-אפים ולעומת זאת יוניקורן, אז יש פה איזושהי אמירה.

זיו אלול: אני חושב שהאמירה היא ברורה.

זיו אלול: מצד אחד פעם התלוננו שאין מספיק סטארט-אפים, שהם, שהם גדלים ונהיים יוניקורן ואנחנו חברה שמייצרת משהו מאוד קצר טווח.

הילה חדד חמלניק: התעשייה הזו מתגברת.

הילה חדד חמלניק: היא משנה את פניה ואסור לנו להפריע לה לעשות את זה.

הילה חדד חמלניק: אנחנו צריכים לעשות את זה בשום שכל, לאפשר לה לעשות את קפיצת ההתגברות הזאת.

זיו אלול: אני מסכים ב-200%, לכן אמרתי, כדי להסתכל על התמונה המלאה, אם היינו שמים גם את היוניקורן כמו שאת אומרת בצדק, לראות את ההתבגרות ולראות מצד שני סטארט-אפים, ולהבין שכנראה כסף במערכת לא חסר.

זיו אלול: לפעמים חסר עוד שיטות, חסרים תהליכים, כי בסוף כן יש יזמים ויש מי שמוכן בסוף להשקיע בחברות, יכול להיות שפשוט בשלבים יותר מתבגרים, ובזה אולי צריך לטפל כי כסף לא חסר כנראה, על זה אנחנו כולנו מסכימים, בעולמות הסטארט-אפים.

זיו אלול: בהחלט מדאיג.

זיו אלול: כמה עניינים.

זיו אלול: אחד, אני חושב שהכול מתחיל בחינוך.

זיו אלול: אמרת את זה גם אתה, רון, גם את, הילה, בתחילת הדברים, אז הכול מתחיל בגיל צעיר, אז בואו נתחיל מחינוך בגיל צעיר.

זיו אלול: למה במסגרת חינוך לילדים?

זיו אלול: לא משקיעים בזה.

זיו אלול: אני יכול להודות על עצמי שעשיתי בבית הספר מצגת ליזמות לכיתה ג'.

הילה חדד חמלניק: 600 כיתות יתחילו ב-1 בספטמבר פיילוט של לימודי מיומנויות הייטק.

זיו אלול: הילה, אני פה בשבילך.

זיו אלול: אני מאוד בעד.

זיו אלול: אני חושב שזה הכול מתחיל בחינוך.

זיו אלול: אני אתן מהצד השני עוד דרך נוספת ללוות את כל התהליך.

זיו אלול: אני במקרה שותף בבית לחדשנות בעיר פתח תקווה, בית שהרעיון שלו הוא לחבר קהילה, צבא, מדינה, והכול מתחבר שם עם עולם ההייטק.

זיו אלול: מה שיפה בעניין הזה, שיש פה ציר של הגיל מגיל צעיר מאוד, מהגן עד הצבא, ואחרי.

זיו אלול: התהליך הזה הוא תהליך בריא ונכון.

זיו אלול: אני חושב שהעניין הזה ברמת הקונספט, שהמדינה יכולה לקחת בו חלק ולשלב אותו ופשוט לעשות מכפלה של זה בעוד ערים, בעוד מקומות.

זיו אלול: מה שזה מייצר, זה מייצר רצף.

הילה חדד חמלניק: בסוף יחשבו שאתה תיאמת איתי, כי אתה מרים לנו למה אנחנו עושים.

זיו אלול: אני מודה שלא, אבל בסדר, אני שמח שאני מרים.

זיו אלול: זה דברים שכבר נעשים וקורים.

רון כץ: הילה רוצה לומר שיש תוכנית חדשה יחד עם החברה למתנ"סים.

הילה חדד חמלניק: אנחנו עובדים על תוכנית ממש דומה שמדברת על בית לחדשנות, על זה שהקהילה צריכה להביא את הרעיונות, מה שדיבר חבר הכנסת שחאדה.

הילה חדד חמלניק: אני מניחה שללא מעט פה יש ילדים קטנים.

הילה חדד חמלניק: אני לא יודעת להביא רעיונות ל-metaverse.

הילה חדד חמלניק: לדעתי גם אתה כיזם מאוד מוצלח לא כל כך יודע להביא רעיונות ל-metaverse.

הילה חדד חמלניק: ילדים בני 13 בכל מקום בארץ יודעים מה יהיה הדבר הבא שם, יודעים להביא את הרעיונות וצריך רק לעזור להם לפתח את זה.

זיו אלול: אני מסכים ב-200%, ולפני שלוקחים חברה, מציע לשתף אותנו אולי בחשיבה.

זיו אלול: יש פה מודל שכבר עובד.

זיו אלול: רחל אלון מלווה את הבית הזה בשלוש שנים האחרונות.

זיו אלול: לקחנו מודלים גם מארצות הברית, גם מהארץ, שילוב של אקסלרטור לראות איך באמת לוקחים את כל הדבר הזה קדימה, אז אני אשמח לשתף מהידע, ממקום באמת טוב, לקהילה ולעשות טוב לאחרים.

זיו אלול: אני אומר את זה ממקום שבאמת צריך לראות איך מכניסים את זה משלב החינוך.

זיו אלול: לדוגמה חינוך, דבר נוסף.

זיו אלול: יש את האקדמיה.

זיו אלול: אני יכול להגיד כסטארט-אפ עכשיו צעיר, פניתי למישהי, דוקטורנטית, שרציתי מאוד לבוא ולעזור לנו ולסייע לנו.

זיו אלול: האוניברסיטה לא אפשרה לה לעבוד איתנו כיועצת אפילו, לתת זמן איתנו וישר ביקשו על זה IP.

זיו אלול: זה פשוט לא הגיוני שאנשים מהאקדמיה לא יוכלו לקחת חלק בחברות סטארט-אפ.

זיו אלול: דיברתם על הקשר הזה בין אקדמיה, ודיברת על זה אני חושב, הילה, בצורה חכמה מאוד בתחילת דברייך, איך אפשר לחבר את זה?

זיו אלול: בוא נראה איך מכניסים את האקדמיה להיות שותפה.

זיו אלול: גם היום יש להם מסלולים הפוכים שבהם אם אתה רוצה להיות סטארט-אפ ולהיכנס לאקדמיה, אני במקרה גם יושב כחבר נאמנים באוניברסיטה העברית פה בירושלים.

זיו אלול: אני יכול להגיד שזה דבר מדהים.

זיו אלול: כשפניתי אליהם לראות איך אפשר לשתף פעולה, יש להם תוכנית לשיתוף סטארט-אפים, שזה דבר חכם אבל הדבר הזה לא ממוסד.

זיו אלול: צריך לראות איך מסדרים את זה, איך מאפשרים את החיבור בין האקדמיה לסטארט-אפים, אתמול.

זיו אלול: זה נקודה נוספת שקשורה גם לחינוך ואני חושב שהיא יכולה להיות די בקלות, יחסית בלי כסף, נטו עניין של תהליכים, הגבלות למי שלא מאפשר, למי שלא נותן את החיבור הזה לסטארט-אפים.

זיו אלול: אני היום לא מגייס אותה ואני חושב שהיא יכולה להיות ערך מוסף מדהים, ובדיוק המקום שאנחנו כסטארט-אפ ניישן כמו שאנחנו קוראים לעצמנו, יכולים להיות אור לגויים, וזה הפוך.

זיו אלול: דבר נוסף שאני חושב שהוא רלוונטי זה הנושא של השיתוף של היזמים הבוגרים יותר.

זיו אלול: פה גם המדינה יכולה לעשות.

זיו אלול: כמו שיש אקסלרטורים לחבר'ה צעירים, פלטפורמה נהדרת.

זיו אלול: מה עם המבוגרים, 50, 60, 65?

הילה חדד חמלניק: אולי עברת על תוכניות העבודה שלנו.

זיו אלול: האמת היא שלא.

הילה חדד חמלניק: אני ממש שמחה לשמוע.

זיו אלול: אם אני קולע לדעת גדולים, אני שמח, אז רק צריך לוודא יישום.

רון כץ: הילה היא מנכ"לית ייחודית.

זיו אלול: נראה לי שהבעיה היא לא ברעיונות, הבעיה, רק צריך יישום, נכון הילה?

זיו אלול: שיהיה לך מספיק זמן ליישם.

הילה חדד חמלניק: תנו לי זמן.

הילה חדד חמלניק: הזמן זה תלוי בבית הזה.

זיו אלול: זה אני לא יכול לסייע.

רון כץ: יש זמן.

רון כץ: ניישם הכול.

זיו אלול: מעולה.

זיו אלול: אני חושב שבסוף כן יש פה עניין של לקחת חבר'ה, לעשות את זה בצורה מסודרת ולהקים גוף שלוקח יזמים בוגרים, מנוסים, בני 50, 60.

זיו אלול: גם הגיל הוא לא פרספקטיבה, שאומרים, אני רוצה לתת למדינה, אני רוצה לעשות אימפקט.

זיו אלול: הם הולכים לעמותות, הם עושים כל מיני דברים.

זיו אלול: בוא ניקח את המוחות האלה, את האנשים עם הניסיון הזה, עם הידע הזה, נעשה שותפות.

זיו אלול: נעשה איזשהו גוף שייקח אותם ויחבר אותם כמו שיש במילואים.

זיו אלול: יש את החבר'ה של המילואים.

זיו אלול: כשאתה עוזב בעצם את המילואים, אתה יכול להיות אחרי זה שותף של הגמלאים.

זיו אלול: אותו דבר.

זיו אלול: לקחת גוף דומה לחבר, המקביל שלו, קוראים לזה צוות.

זיו אלול: תחשבו על צוות להייטק שהמדינה יכולה לארגן אותו, לאגד אותו, לייצר דרכו Mentorship ליזמים צעירים.

זיו אלול: יושבים פה מגוגל.

זיו אלול: מי כמוכם יודעים כמה Mentorship הוא דבר כל כך חשוב, כל כך מכוון, כל כך מלווה.

זיו אלול: בואו נביא את הידע הזה.

זיו אלול: זה לא עולה כסף.

זיו אלול: אנשים שרוצים לתת מזמנם, ללוות סטארט-אפים, להיות חלק מהעניין הזה, ללא תשלום, אגב.

זיו אלול: הם עושים את זה ממקום של נתינה ואפשר דרך זה גם לייצר ערך מוסף אמיתי לשני הצדדים.

זיו אלול: דבר נוסף, ראיתי קונספט מדהים.

זיו אלול: זה כן קשור לכסף אבל לא בלהביא כסף מהמדינה, אלא זה כסף שאפשר לסייע.

זיו אלול: דיברת פה בצדק על הכסף הראשון.

זיו אלול: בוא נעזור לכסף הראשון להגיע.

זיו אלול: רון, יש לכם את הכוח, לך, להילה, לך אוריאל, לוועדה, לתת בכסף הראשון איזושהי עדיפות.

זיו אלול: אני מסכים ב-200% בעניין הזה.

זיו אלול: הרי כל העניין הוא לתת את הצ'אנס הראשון.

זיו אלול: איך עושים את זה?

זיו אלול: הרבה פעמים משקיע ראשון אומר, טוב, תן לי תנאים יותר טובים, תן לי הטבה בגיוס הבא, אבל אפשר לייצר גם דרך המדינה קונספט שדומה, אגב, באנגליה, שאומר, הסטארט-אפ הראשון או הכסף הראשון שאתה משקיע כמשקיע, וזה לא להכניס כסף לכיס.

זיו אלול: אני לא אומר לתת כסף.

זיו אלול: מענקי תנופה שגם אני בוגר שלהם בסטארט-אפ הראשון.

זיו אלול: מענק תנופה, אני לא יודע אם הוא עוד קיים אבל לקחתי 100,000 שקלים, אני זוכר את זה עד היום לטובה.

זיו אלול: תחשבו על קונספט הפוך, שלא מענישים משקיע שהשקיע בסטארט-אפ שנסגר.

זיו אלול: תחשבו על הדבר המדהים הזה, אנחנו שותפים איתך 50% במס.

הילה חדד חמלניק: זה חלק מהמענים שאמור לתת חוק האנג'לים שנמצא עכשיו.

רון כץ: בזה אנחנו מקדמים.

זיו אלול: מדהים.

זיו אלול: זה דבר שיכול לעודד, לתת מענה מדהים לכסף הראשון.

זיו אלול: אני חושב שאפשר דחוף לטפל בזה.

זיו אלול: באותו הקשר שגם לא עולה כסף, הרבה יזמים עוזבים את המדינה וזה דבר כואב.

זיו אלול: חלק מהגרף הזה, אם מישהו ינתח אותו ויבדוק כמה ישראלים פותחים סטארט-אפים בחו"ל, לא נעים לי להגיד לכם, הוא הרבה וטובי חבריי, ואני לא אומר את זה לרעתם חס וחלילה, כי המוטיבציה שלהם השתנתה והמיסוי היה מאוד כבד.

זיו אלול: אני חושב שפה צריך לראות איך מחזירים אותם הביתה.

זיו אלול: הקורונה עזרה להחזיר יזמים הביתה מסיבות אחרות.

זיו אלול: אפשר להחזיר אותם הביתה גם דרך הטבות מס.

זיו אלול: הדבר האחרון זה נושא של הכשרות והפריפריה.

זיו אלול: דובר פה על הפריפריה.

זיו אלול: יצא מפה חבר הכנסת קודם לכן.

זיו אלול: נושא הפריפריה כואב.

זיו אלול: אני בוגר הפריפריה, גדלתי בקריית אתא.

זיו אלול: נולדתי שם, למדתי באורט ביאליק.

זיו אלול: היום אני גר בפתח תקווה, באזור המרכז.

הילה חדד חמלניק: גם הפך להיות פריפריה יחסית לרוטשילד, לצערי.

רון כץ: הילה, פתח תקווה, כבודה במקומה מונח, המטרופולין הגדול במרכז.

זיו אלול: אני חושב שהגדרת פריפריה היא הגדרה שלא בהכרח קשורה למרחק, אבל נשים את זה.

זיו אלול: אני גם מסכים איתך ב-200%.

זיו אלול: אני רוצה להגיד לכם שמה שכואב לי מאוד בפריפריה, ולא משנה כרגע איך נגדיר פריפריה, זה שלכם, איך אתם עוזרים לי כמנכ"ל, כיזם של סטארט-אפ לרצות להביא אנשים מהפריפריה?

זיו אלול: איך אתם מעודדים אותי?

זיו אלול: במה?

זיו אלול: בכסף?

זיו אלול: במס?

זיו אלול: במרכז שאני אקים ואני אקבל עליו איזושהי הטבה מיוחדת, אלא אם כן אני בכרמיאל?

זיו אלול: מה עם יוקנעם?

זיו אלול: מה עם חיפה ומה עם פתח תקווה?

רון כץ: זיו, מה היה מעודד אותך?

זיו אלול: אני חושב שצריך לעודד דרך הטבות.

זיו אלול: מה זה הטבות?

זיו אלול: הטבות כספיות, הטבות של הכשרות.

זיו אלול: אתה יודע, רון, כמה עולה להכשיר אנשים?

זיו אלול: המון.

זיו אלול: אני במקרה מעורב בעמותת תפוח שאתם מכירים.

זיו אלול: קחו את עמותת תפוח, תטמיעו אתם כממשלה נטע, ועמותת תפוח בכל הערים.

זיו אלול: אתם יודעים מה שזה יעשה?

זיו אלול: הם היום שותפים עם חברות הייטק.

זיו אלול: אנחנו בפייבר, בחברה שנרכשה, עשו אצלנו קורס לדבופס.

זיו אלול: ישבו שם ערבים, חרדים, דתיים.

זיו אלול: מה אתם עושים עם אותן חרדיות מדהימות שמקבלות שכר זעום?

זיו אלול: הילה, כמישהי שיושבת כמנכ"לית, קראת את הכתבה כמוני שבוע שעבר והזדעזעת על ההבדלים בשכר בין גברים לנשים.

זיו אלול: מישהו שיכול להראות לי טבלה של חרדיות שמועסקות בהייטק לעומת עובדים בהייטק, ב-QA?

זיו אלול: בושה וחרפה וצריך לראות איך אנחנו מחברים אותם חזרה.

זיו אלול: אני חושב שצריך לעשות הכשרות.

הילה חדד חמלניק: צריך להסתכל על עומק ההכשרות כדי לא לייצר עובדים כאלה שהם מוגבלים מאוד ביכולת שלהם ואז נהיה כמו צווארון כחול בהייטק.

זיו אלול: צריך יישום ומבריקה.

זיו אלול: אני מוכן לעזור לך בזה.

זיו אלול: בואי ניקח את עמותת תפוח.

זיו אלול: תיראי מה הם עושים עם חברות ההייטק.

זיו אלול: הם גורמים לחברות ההייטק להכשיר אנשים.

זיו אלול: בואו נעודד אותנו, את חברות ההייטק להכשיר אנשים, להפוך אותם לשותפים.

זיו אלול: זה לא עולה כסף.

זיו אלול: הם רוצים להיות חלק, ודרך זה נביא אנשים מהפריפריה.

זיו אלול: אני חושב שצריך לעשות את זה אתמול, ודרך זה לעודד יזמות, כי יזמות לא מגיעה רק מגיל 13, מגיעה גם מהפריפריה.

זיו אלול: תודה רבה.

רון כץ: תודה רבה, זיו.

הילה חדד חמלניק: אני רוצה להתייחס רגע למשפט האחרון.

הילה חדד חמלניק: אחד, השרה הגדירה לרשות החדשנות ביעדים שלה לשנתיים הקרובות 30% מההכשרות פיזית בפריפריה, כי מילא אם בן אדם יעבור לעבוד בתל אביב.

הילה חדד חמלניק: הוא לא יבוא לתל אביב בשביל לעשות קורס, ולכן ההכשרות פיזית יהיו בפריפריה.

הילה חדד חמלניק: לצערי העבר מוכיח שההטבות בכסף להעסקה של עובדי פריפריה לא כל כך עובדות כי המוטיבציה נעלמת עם היעלמות ההטבות, אבל נושא של ההכשרות הוא חד משמעי.

זיו אלול: יחד עם חברות ההייטק, בשיתוף פעולה.

הילה חדד חמלניק: יחד עם חברות ההייטק, והסוגיה הכי מורכבת שאנחנו מטפלים בה היום זה נושא תחושת המסוגלות.

הילה חדד חמלניק: אני, אגב, גרה בפריפריה, גרה ליד צומת שוקת.

הילה חדד חמלניק: תחושת המסוגלות, אנשים בפריפריה חושבים שהייטק זה משהו של מדינה אחרת.

הילה חדד חמלניק: הרבה מעצבות, תופרות, ובכוונה אני מדברת רגע בנשים כי שם הבעיה עוד יותר, כי את גם אישה וגם בפריפריה, את אפילו לא מחפשת במדור דרושים את המשרות בהייטק.

הילה חדד חמלניק: גם אם את אשת חינוך וההייטק היום מחפש לא מעט נשים כמוך, גם אם את מעצבת גרפית וההייטק מחפש לא מעט נשים כמוך, את אפילו לא פותחת את המדור הרלוונטי בדרושים, ולכן אנחנו מטפלים בזה.

זיו אלול: הילה, את עשית לי צמרמורת כי את הזכרת לי מה שעשה האלוף בצבא, ראש אכ"א.

הילה חדד חמלניק: אני רס"ן בלבד.

זיו אלול: אני סא"ל במילואים.

זיו אלול: ראש אכ"א בצורה חכמה הלך ופתח מבחנים לקב"א בצפון ובדרום.

זיו אלול: את יודעת מה זה עושה?

זיו אלול: זה תהליך מדהים.

זיו אלול: זה קשור לתחושת המסוגלות ותחושת היכולת.

זיו אלול: זה אחד הדברים הכואבים ונגעת בנקודה מדהימה.

זיו אלול: אני מוכן להיות שותף, הילה, לעניין הזה של עידוד הפריפריה ותחושת המסוגלות.

זיו אלול: תודה רבה רון שהזמנת אותי.

רון כץ: זיו, תודה רבה.

רון כץ: אני חושב שהרמת יפה להנחתה לחבר הכנסת אוריאל בוסו שנמצא איתנו.

רון כץ: בבקשה, חבר הכנסת בוסו.

אוריאל בוסו: שלום וברכה חברים, היושב-ראש.

אוריאל בוסו: קודם כל חבר הכנסת רון כץ הרים את נושא ההייטק לגבהים אחרים כאן בכנסת, עושה את זה ממש בשום שכל, ביד רמה.

אוריאל בוסו: הנה, אתה רואה את הדברים שנשמעים כאן, והמנכ"לית הילה, דברים נפלאים שרק החיבורים היו חסרים והם נעשים והם קורמים עור וגידים.

אוריאל בוסו: זיו, יש מצב שהייתי מוכן לשלם על הרצאה כמו ששמעתי עכשיו, ואני חושב שהרבה כאן התמוגגו ונהנו, אז ללא ספק אתה בסך הכול הצגת את הדברים מהניסיון, רק שיש אנשים שמסתכלים על מישהו כדמות של הצלחה או באמת משהו טוב שקרה.

אוריאל בוסו: אני תמיד מסתכל עליך כי יש אנשים כמו שאמרת, שגדלו בסוג של כפית של זהב ונמצאים בתוך העולם הזה, ואתה בנית בעשר אצבעות דברים מדהימים.

אוריאל בוסו: אנחנו מכירים בפתח תקווה, זה לא סוד.

אוריאל בוסו: אנחנו לא מדברים פה על מעשה החסד והצדקה שאתה יודע לעשות, כי בסוף אתה גם כן נמצא בפילנתרופיה למען הקהילה.

אוריאל בוסו: זה חשוב.

אוריאל בוסו: אתה נגעת בנקודה שהזכרת את זה כאן בסעיף, התעסוקה בציבור החרדי וגם נושא הלימודים.

אוריאל בוסו: לימודים חייבים לבוא כמו שאמרתם, בגיל צעיר, והכשרות יכולות להגיע עם תוצאות.

אוריאל בוסו: ראינו כבר מספר ענפים ונקודות שברגע שנותנים לציבור את אורח החיים שלו ובניה אמיתית ובהתאמה, התוצאות גם בעליית אחוזים והשתלבות במעגל התעסוקה ועוד ענפים, היא עולה דרמטית.

אוריאל בוסו: לא לכפות אורח חיים או דברים אחרים, לכן אני אומר שנושא הלימודים והשילוב של משרד החדשנות צריך לבוא עם הסמינרים התיכוניים בהתאמה.

אוריאל בוסו: זה דבר שקורה, אני יודע, אבל יכול לקרות הרבה יותר.

אוריאל בוסו: מעבר לכך, כוח האדם שנשפך לתוך התעשייה.

אוריאל בוסו: היום זה לאט לאט מתחיל להשתנות אבל ממש מנוצל דרמטית, נשים שמקבלות שכר מאוד זעום בגלל שהן מגיעות מתיכון מסוים, מסמינר מסוים או פחות התואר, אבל כששמים אותן מול המחשב ומול העבודה, הכישורים שלהן נמצאים ברמות אחרות ויכול ללא ספק לקבל שכר הולם ולפרנס משפחות, לכן המשרד צריך לשים את היד על הנקודה הזו, אם זה בתקנות, אם זה גם כן כמו שזיו אמר, בעזרה לחברות ועידוד, אם זה דרך משרד הכלכלה בנוסף, בהכשרות מסוימות, שידעו שיש קשר אמיתי גם בין התמיכה של המשרדים ובין החומר האנושי.

אוריאל בוסו: כשנגעת בנושא הפריפריה, אז הדבר החשוב כמו שאמרת, כולל דימונה, ירוחם.

אוריאל בוסו: נכון, יש הרבה רעיונות איך לעודד, אם זה עידוד במפעלים שיוקמו במקום, בעידוד במתן ההכשרות ושילוב, לכן אני חושב שיש הרבה מה לעשות בנושא הזה.

אוריאל בוסו: תמיד מדברים על התחבורה, רכבות שזה לא בעיה, מי שגר באשדוד, מי שגר באופקים יכול לעבוד בתל אביב.

אוריאל בוסו: לא, לא צריך לגרום לכך שיגיד, הנה הרכבות יפתרו את הבעיה, אלא להקים את המפעלים ואת הסטארט-אפים בפריפריה עצמה, גם פריפריה חברתית ופריפריה תרבותית.

אוריאל בוסו: ללא ספק זה דבר שיסייע.

אוריאל בוסו: אני מוכן לתת את הצד שלי מול המנכ"לית והיזמים שצריכים, עם הרבנים הרלוונטיים, כי בעבר היה סוג של חסימה, מה מכניסים, אבל היום יש פתיחות נוספת בסמינרים ובתיכונים אפילו, בגילאים היותר קטנים, לשים עולם תוכן.

רון כץ: זאת בשורה חשובה.

אוריאל בוסו: והרבנים הרלוונטיים שיתנו הכשר להכשרות הללו.

אוריאל בוסו: ללא ספק זה יביא בשורה וברכה.

רון כץ: אוריאל, אני כבר אומר לך שאנחנו נרים את הכפפה הזאת ונגיע לאיפה שצריך לעשות פגישה כזאת עם המשרדים הרלוונטיים ולראות איך אנחנו מצמצמים את הפער שאנחנו מכירים, וגם זיו דיבר עליו, בשכר, וגם נעמיק את ההכשרות ונגייס את המשרד ואת כל מה שצריך בשביל לשפר את התנאים, כי היום באמת יש שני מעמדות בתוך חברות ההייטק, שזה דבר שהוא באמת לא מקובל.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נעבור לליאור פרנקל, איגוד ההייטק והתאחדות התעשיינים, בזום.

רון כץ: נמצא איתנו?

ליאור פרנקל: כן, אני פה.

ליאור פרנקל: קודם כל תודה רבה כבוד היושב-ראש, אני מאוד שמח להשתתף בדיון.

ליאור פרנקל: כמו שאמרת, אני כרגע בסן פרנסיסקו, אז אצלי 00:30 בלילה.

ליאור פרנקל: אני יזם ומנכ"ל של חברת Waterfall Security, חברת סייבר תעשייתית.

ליאור פרנקל: כפי שאמרת, חבר בהנהלת איגוד ההייטק ויושב-ראש פורום הסייבר בהתאחדות התעשיינים.

ליאור פרנקל: לפני שאני אגיע לנושאים שרציתי לדבר ספציפית, אני רוצה טיפה לגעת בכמה נושאים שכבר דיברנו עליהם.

ליאור פרנקל: קודם כל הגרף הראשון שראינו, של כמות החברות החדשות בשנה, שהיא יורדת, אני חושב שצריך מאוד להיזהר מלקפוץ למסקנות.

ליאור פרנקל: אני חושב שגם זיו נגע בזה טיפה.

ליאור פרנקל: בסוף צריך גם לראות כמה חברות יש בשנה ולא רק כמה חברות נוצרות בכל שנה, והגרף הזה יכול להיות בעל משמעות יותר גבוהה ממה שראינו.

ליאור פרנקל: בסוף יש כמובן את נושא הכמות, אבל הפרמטרים שחשובים לא פחות זה כמה מהחברות האלה שנפתחות, נשארות חיות אחרי חמש שנים?

ליאור פרנקל: כמה עובדים הן מעסיקות בסך הכול?

ליאור פרנקל: כמה מיסים?

ליאור פרנקל: כמה ייצוא?

ליאור פרנקל: סתם להסתכל על כמות ההנבטות בשנה זה פרמטר לדעתי מאוד אנקדוטלי, בטח אם מסתכלים על תעשיה כל כך גדולה ורחבה.

ליאור פרנקל: סתם אני חושב על זה ככה מהצד, אנחנו ב-500 חברות חדשות לשנה.

ליאור פרנקל: זה נמוך וזה שזה היה יותר גבוה קודם זה סבבה, אבל יש לנו איזה יעד?

ליאור פרנקל: אנחנו צריכים להגיע ל-1,000?

ליאור פרנקל: אנחנו צריכים להגיע ל-20,000?

שאולי גור אריה: אם אפשר להוסיף, הגרף מדבר באמת על מגמה.

שאולי גור אריה: זה גרף אחד.

שאולי גור אריה: אנחנו בדיון קצר אבל אפשר להיכנס לגרפים של רשות החדשנות שהיא פרסמה, שמראים שסטארט-אפים הם באותה איכות כמו שהיו קודם.

שאולי גור אריה: הם ממש חקרו את השאלה ששאלת, כמה סטארט-אפים שורדים חמש שנים, שנה, שנתיים?

שאולי גור אריה: רואים שזה מאוד דומה לשנים הקודמות.

רון כץ: תודה, שאולי.

רון כץ: ליאור, אני אמקד אותך כי פשוט אנחנו מוגבלים גם בזמן, אז אם תוכל לדייק.

ליאור פרנקל: כמובן.

ליאור פרנקל: כותרת הדיון לדעתי טיפה צרה מידי.

רון כץ: לא, זה לא כותרת הדיון.

רון כץ: כותרת הדיון זה התהליך מרעיון לסטארט-אפ, למוצר.

ליאור פרנקל: סטארט-אפ זה שלב בדרך.

ליאור פרנקל: המטרה שלנו בסוף להגיע מרעיון לחברה יציבה וגדלה.

ליאור פרנקל: סטארט-אפ זה שלב בדרך במסלול מסוים.

ליאור פרנקל: בגדול מה שצריך כשאנחנו רוצים לחשוב איך לגדל את הדברים האלה עוד, שוב, אני מסתכל על זה טיפה בנקודת מבט שונה, אנחנו צריכים כסף ישראלי.

ליאור פרנקל: אנחנו צריכים מטרות שהן מעניינות אותנו.

ליאור פרנקל: אני כרגע מדבר בשם המדינה, ואנחנו צריכים לקוחות.

ליאור פרנקל: כסף ישראלי זה חשוב על מנת שיותר חברות יישארו בארץ.

ליאור פרנקל: בסוף כשהכסף ברובו לא ישראלי, ברובו אמריקאי, לשם גם הולכים היזמים ולשם גם הולכות החברות גם אם הן התחילו בארץ.

ליאור פרנקל: צריך לתת כיוון.

ליאור פרנקל: לדוגמה מהתחום שאני קצת יותר בקיא בו, מערך הסייבר, נותן.

ליאור פרנקל: אלה הנושאים שאין לנו פתרונות טובים בהם ואנחנו הולכים לנסות לפתור אותם ב-X שנים הקרובות.

ליאור פרנקל: הנה הכיוונים שעכשיו עשרות על עשרות של יזמים יושבים ומנסים לראות איך הם יכולים לבוא ולפתור.

ליאור פרנקל: אותו דבר אפשר לעשות בנושא הבנקים או שאותו דבר אפשר לעשות בנושא כל תחום שאנחנו מטפלים בו.

ליאור פרנקל: ברגע שחבר'ה יזמים רואים שיש מטרות שאם הם יפתרו אותן, יהיה לזה צורך, כי הנה המדינה הראתה שיש לה את הצורך, זה כבר יכוון.

ליאור פרנקל: כמובן יהיו הרבה אחרים שיעשו כל מה שהם רוצים, אבל בסוף אנחנו רוצים לכוון לכיוון.

ליאור פרנקל: לקוחות, בסוף זה בעיה שלנו.

ליאור פרנקל: אנחנו היזמים.

ליאור פרנקל: כל חברה, סטארט-אפ, לא סטארט-אפ, אם היא לא יודעת להגיע ללקוחות ולמכור, אז אין לה זכות קיום.

ליאור פרנקל: מה שכן, בנושאים שהמדינה באה ואומרת, הנה היעדים שאנחנו רוצים להגיע, הנה המטרות שלנו, היא צריכה לסייע ביצירת דרישה.

רון כץ: נקודה חשובה, ליאור.

ליאור פרנקל: התאחדות התעשיינים, אנחנו לדעתי הגוף העיקרי מעבר כמובן לממשלה והכנסת, שמטפל בתעשייה.

ליאור פרנקל: אנחנו גוף כמובן ללא הקשר פוליטי או מפלגתי, פועלים לכלל התעשייה בישראל.

ליאור פרנקל: יש מעל ל-2,000 חברות שהן רובן חברות יצרניות תעשייתיות וגם בתוכן מאות רבות של חברות הייטק.

ליאור פרנקל: אנחנו פועלים בהרבה מאוד מישורים לטיפוח יזמות, בדרך כלל דברים שהם יותר קשורים לצד התעשייתי-יצרני כי החברות שם, אבל לא רק, ואנחנו יכולים לסייע.

ליאור פרנקל: מאוד נשמח לשתף פעולה איתכם בכל נושא רלוונטי, כמובן בנושא הכשרות שיש לנו גם יכולות של עצמנו ויש גם שיתופי פעולה שכבר קורים.

ליאור פרנקל: נגישות ללקוחות או נגישות לגופים שהם בסופו של דבר לקוחות פוטנציאליים, שיתופי פעולה עסקיים ונושאים נוספים.

ליאור פרנקל: מילה אחת להילה.

ליאור פרנקל: מניסיון אישי שלי עוד בעבודה לפני 15 שנה עם המדען הראשי, זה היה בלתי אפשרי לעבוד כחברת הייטק, חברת סטארט-אפ עם המדען הראשי.

רון כץ: מאז הם עשו דרך.

ליאור פרנקל: עשו המון דרך גם בנושא של בעלות על IP וכל מיני בעיות כאלה של זכויות ובעלות על מה שמפותח, וגם בקלות העבודה והמהירות.

ליאור פרנקל: זה נכון שעוד אפשר לשפר, אבל אף אחד מהחברות שאני הקמתי לא השתמשה במדען הראשי מהסיבות האלה, וכל החברות שהשקעתי בהן בשנים האחרונות - - -

הילה חדד חמלניק: אמרת שהחברות שהשקעת כן פנו?

ליאור פרנקל: כן, כן, אמרתי, החברות שאני השקעתי בעבר - - -

הילה חדד חמלניק: אני חושבת שרשות החדשנות היא גוף מצוין שעשה דרך משמעותית בשנים האחרונות.

הילה חדד חמלניק: תמיד יש מה לשפר, תמיד יש לאן ללכת, תמיד יש מה לעשות אבל צריך להגיד, רשות החדשנות זה גוף מצוין שעושה עבודה מעולה.

הילה חדד חמלניק: משק משתנה כל הזמן והם ממשיכים להתאים את עצמם.

רון כץ: טוב לשמוע שיש שיפור.

ליאור פרנקל: אני אחדד את זה.

ליאור פרנקל: בעבר לא השתמשנו בכלל והיום כל החברות שאני מעורב בהן, אני דוחף אותן לזה.

רון כץ: מעולה.

רון כץ: תודה רבה ולילה טוב.

ליאור פרנקל: תודה רבה.

רון כץ: לצערי סביב השולחן הזה אין יותר מידי נשים, בטח בצד של היזמיות, אז אני אעביר את רשות הדיבור ומאוד אשמח לראות איך אנחנו נוכל לעזור לך, ולפתח בכלל את התחום לכמה שיותר נשים.

רון כץ: אפרת, בבקשה.

אפרת חדד: תודה רבה שהזמנתם אותי היום.

אפרת חדד: אני בעצם הקמתי את אפקט, זה בעצם חברה שמפתחת כרגע רובוט בתחום התפירה.

אפרת חדד: אנחנו השתתפנו בתחרות ואני זכיתי במקום שלישי.

אפרת חדד: למעשה זה בעצם תחום צריכה.

רון כץ: לפי החיוכים אני מבין שזה רובוט רציני.

אפרת חדד: כשהיינו בזמן הקורונה ואני ראיתי רק עד לפה - - -

אפרת חדד: פתאום רואים בן אדם.

אפרת חדד: אני רוצה יותר לחזק את מה שעמי אמר, בכמה מילים.

אפרת חדד: היום בישראל מאוד קשה לפתח מוצר צריכה.

אפרת חדד: מאוד קשה בגלל כל מה שקשור למשאבים.

אפרת חדד: מאוד קשה לגייס משאבים.

אפרת חדד: קרנות הון-סיכון שאני פונה אליהן מידי יום - - -

רון כץ: בעצם זה כי השוק קטן?

אפרת חדד: זה פשוט לא אטרקטיבי, כן.

אפרת חדד: ספציפי במדינת ישראל הקרנות שקיימות בישראל הן פחות משקיעות בתחום הצריכה.

אפרת חדד: לצורך העניין, אפילו בשנה החולפת, בשנת 2021 כלכליסט מנה רשימה של 50 סטארט-אפים מבטיחים, אף לא חברה אחת פיתחה מוצר צריכה, אז יש פה איזושהי שאלה שכדאי לשאול אותה: מדוע בישראל לא מפתחים מוצר צריכה?

אפרת חדד: זה יכול לייצר גלים של פיתוח התעשייה ופיתוח מקומות עבודה עבור אנשים בעלי מקצועות מגוונים ושונים.

רון כץ: אפרת, לך יצא לפנת למשרדי הממשלה?

אפרת חדד: בוודאי, כן.

אפרת חדד: קודם כל פניתי לתנופה.

אפרת חדד: אנחנו כרגע איתם במגעים.

רון כץ: איך הממשק שלך מול המשרדים?

רון כץ: מה היה לך חסר?

אפרת חדד: מעבר לזה שבאמת אין הרבה יזמיות נשים, הייתי רוצה שיתעדפו גם את תחום פיתוח מוצרי הצריכה בישראל.

אפרת חדד: אני חושבת שיש בזה חשיבות מאוד גדולה והיה לי מאוד חשוב להגיע לפה היום כדי לציין את הנושא הזה.

אפרת חדד: גם הייתי רוצה לשמוע מכם האם יש משהו שאתם עושים היום בתחום הזה?

אפרת חדד: כי בסופו של דבר ישראל באמת חזקה.

אפרת חדד: היא מעצמת הייטק בסייבר, פינטק ותוכנה, אבל מה קורה עם החומרה?

אפרת חדד: האם זה משהו שאתם מתייחסים אליו?

אפרת חדד: אני גדלתי בבאר שבע.

אפרת חדד: אני באה מהפריפריה, אז אני גם אישה, גם מוצרי צריכה וגם פריפריה, הכול ביחד.

הילה חדד חמלניק: ושם המשפחה שלך חדד, שזה גם מוכר לי.

רון כץ: תודה רבה, אפרת.

אפרת חדד: הייתי רוצה לשמוע מכם.

רון כץ: הילה תתייחס לזה בסוף.

רון כץ: נמצא איתנו גם חנניה טנור.

חנניה טנור: אני אחד היזמים ומנכ"ל של חברה שנקראת דיפצ'קס.

חנניה טנור: אנחנו עושים בקרה וניטור למערכות Machine Learning.

חנניה טנור: מה שמיוחד בחברה שלנו זה שאנחנו מובילי open source, כלומר יש לנו OpenCore, יש לנו את התשתית שהיא בעצם פתוחה לכולם ואז מה שאנחנו מוכרים זה בעצם השכבות הנוספות מעל זה.

חנניה טנור: יש לי כמה נושאים שהייתי רוצה להתייחס אליהם.

חנניה טנור: נושא ראשון, היה כאן דיון, ראיתי גם בדיון הקודם בנושא הזה וגם היום על העניין של טאלנט זר ולהביא טאלנט זר.

חנניה טנור: ראיתי שהיו קצת אפילו פושבקים של להביא טאלנט זר.

חנניה טנור: יש נקודה שאני רציתי קצת לחדד כאן ולגעת בה.

חנניה טנור: אני חושב שלהגיע למצב של איזושהי מערכת אקוסיסטם שהוא לא רק - - -

רון כץ: כשאתה אומר להביא, אתה מתכוון להביא פיזית לישראל?

חנניה טנור: כן, להביא בקלות.

חנניה טנור: אני חושב שבמקומות שההייטק מאוד פרח בהם, אם מסתכלים נגיד על סיליקון וואלי, רואים שזה מתחיל - - - ראשוני של מקומיים או של אנשים שגרו שם תקופה, וככל שהעסק צומח ופורח, רוצים להיות מסוגלים להביא את כולם לשם.

חנניה טנור: ברגע שנתפס שכאן יש איזה נישה, ניקח כדוגמה, ישראל הייתה ממש טובה ב-data sintesting שלה, אבל כשצריך לעסוק במשהו אחר, אז זה צריך לקרות בארצות הברית או באנגליה.

חנניה טנור: זה רגע המכשול.

חנניה טנור: זה מה שמונע מזה להפוך להיות איזושהי חברה שבסוף מציעה המון משרות כאן.

חנניה טנור: אני חושב שצריך לעשות המון מאמץ גם בעניין הזה.

הילה חדד חמלניק: אתה מדבר על לאפשר להביא טאלנט, נכון?

חנניה טנור: כן, אז לאפשר להביא טאלנט נורא בקלות.

חנניה טנור: ברגע שעוברים מסטארט-אפ ל-ScaleUp, אני חושב שזה משהו שפשוט לא קרה ואני חושב שהיה צריך לקרות כבר לאור ההתבגרות.

חנניה טנור: נקודה נוספת שאני חושב שחשוב לי להגיד, שהיא באותו הקשר.

חנניה טנור: תיראו, הרבה מדברים על מה חסר, והכשרות.

חנניה טנור: יש כאן הכשרות ממש מבורכות, ויוזמות שהמטרה שלהן היא לתת יותר ויותר כישורים שקשורים להייטק, ודיברנו על זה שהחינוך מתחיל מוקדם.

חנניה טנור: אני אגיד מנקודת המבט שלי.

חנניה טנור: אני חושב שהנקודה הכי חשובה זה אנגלית, ולא ממש מדברים על זה.

חנניה טנור: בתוך העולם של תכנות אפשר לוותר.

חנניה טנור: אם למישהו ב-commence lock כשהוא כותב בתוך גיטהאב יש אנגלית לא משהו, זה בסדר, אבל לכל תפקידי המעטפת, למוצר, לשיווק, אפילו לתפקיד של מנהל או מנהלת משרד, אנחנו לפחות דורשים רמה Native ו/או קרובה ל-Native, וזה מטורף, כי הרמה שנדרשת לאנגלית, אם זה מספיק בשביל לראות טוטוריאל ביוטיוב ולהבין דרך יוטיוב איך אני עושה איזשהו משהו טכני בתוך הקוד, זה רמה מסוימת, אבל זה מה שמונע מזה שיהיה headquarters של חברות ענק פה וכו'.

חנניה טנור: תדמיינו איך זה היה אם היה אפשר לעשות את מאמצי השיווק הגדולים של חברות ההייטק, וברגע שהיה צריך להביא מחלקת שיווק של עשרות אנשים, אז היו מקימים את זה כאן.

חנניה טנור: זה יותר זול בישראל ולבן אדם הממוצע שתיקחו ברחוב בישראל, יש את הראש העסקי המתאים לזה, והם מכירים את האנשים.

רון כץ: לחזק את ההכשרות בשפה.

רון כץ: אתה צודק, זה משהו שאנחנו מכירים אותו ועובדים עליו, וזה משהו שצריך לשים עליו יותר דגש.

רון כץ: לפי איך שהילה פה זזה, אז אני מבין שהיא כבר עושה את זה, אבל היא עוד דקה תתייחס לזה גם.

חנניה טנור: אני רק אומר, הסטנדרט הוא לא צריך להיות טיפה יותר ממה שיש עכשיו.

חנניה טנור: צריך לכוון לקרוב ל- Native.

הילה חדד חמלניק: אנחנו קוראים לו רמת debate.

הילה חדד חמלניק: כשמישהו יודע לנהל debate באנגלית, הוא יודע לעבוד בהייטק באנגלית.

הילה חדד חמלניק: לצערי היום זה לא בהלימה למי שסיים 5 יחידות אנגלית.

הילה חדד חמלניק: זה לא כמו באנגלית, בואו נעשה 5 פי 2, כי זה לא יעזור לנו להביא את מה שאנחנו צריכים.

חנניה טנור: א', זה לא קרוב.

חנניה טנור: ב', אנחנו מוצאים לפחות אצלנו שצוואר הבקבוק הוא דווקא בכתיבה יותר מדיבור וזה מאוד משמעותי.

חנניה טנור: מאוד קשה גם לחנך לזה בשלב יותר מאוחר, ופוגשים את זה בהמון מקומות.

חנניה טנור: כל זה קשור לעניין של טאלנט זר וגלובליות וכו'.

חנניה טנור: נקודה נוספת, זה נשמע כמו תחום נישתי, רק חשוב להזכיר את זה כאן כי אני חושב שיש המון מה לעשות עם זה.

חנניה טנור: הנחות ארנונה לסטארט-אפים זה נשמע כמו משהו קטן וטכני.

הילה חדד חמלניק: אתה יודע מה יעשו לנו בעיתון אם מכל המשק הטבות ארנונה יצאו לאנשי ההייטק?

הילה חדד חמלניק: אבל אני מקבלת את מה שאתה אומר.

חנניה טנור: כוונת המשורר טובה ובסוף כל הסטארט-אפים האלה של עשרה אנשים מתחילים להתעסק עם עורכי דין ומשלמים להם 20% מהטבת ארנונה - - -

זיו אלול: אם יהיה בית לחדשנות שיהיה בו נדל"ן שיאפשר לסטארט-אפים להיות שם במקומות האלה, זה פתרון הרבה יותר חכם מלתת הנחה לארנונה.

רון כץ: לפני הטבות מיסוי, מה שזיו אומר הוא יותר ישים.

רון כץ: דרך אגב, גוגל עושים את זה והרבה חברות עושים את זה והבתים עושים את זה.

רון כץ: יש תשתית לזה, היא לא מספיק מפותחת וצריך להעמיק בה, אבל זה אתה צודק.

חנניה טנור: נקודה נוספת.

חנניה טנור: אמרו כאן שיש איזשהו שיפור, אבל זה חשוב לי לשקף יחסית את הלך הרוח לפחות בקבוצות יזמים שבאמת שאלנו וכו'.

רון כץ: מצוין.

חנניה טנור: המצב היום הוא שבגדול האמירה הרווחת היא שייקח X זמן עד שתדע אם יש מענק או אין מענק ואחר כך יהיה יחסית הרבה ביורוקרטיה, וגם שסביב מצב אקזיט יש אי ודאות מאוד גדולה כשמעבירים את ה-IP, האם זה יכול להגיע מלהחזיר פי 1 על הכסף שקיבלת, אם מעבירים את ה-IP מחוץ לישראל או עד פי 6.

רון כץ: זה לא ברור מראש?

רון כץ: אין חוזה?

חנניה טנור: לא, וזה נתפס כמשהו שאתה מגיע וזה שוק.

חנניה טנור: ביום אחד זה יהיה שוק.

חנניה טנור: הביורוקרטיה, צריך לציין.

חנניה טנור: דורשים דברים בעברית.

חנניה טנור: אגב, בהקשר שאמרתי כמה האנגלית חשובה, אז פתאום לדרוש לכתוב על הסטארט-אפ בעברית וכל מיני דברים כאלה, כל מיני שעוני נוכחות כאלה שאני יודע שקיימים בתעשיות הביטחוניות וכו', אבל ממש מחייבים עם פרוטוקולים נורא ספציפיים לעשות דברים שהם מאוד רחוקים מהלך הרוח בעולם הסטארט-אפים.

חנניה טנור: לא רחוק היום שהחברות שיגיעו לדברים האלה הן דווקא החברות שיש להן פחות פוטנציאל צמיחה.

חנניה טנור: אני חושב שצריך להיזהר מזה.

חנניה טנור: בהינתן אותו התקציב, שלא יגיע מצב שאומרים, מצד אחד יש את כל הביורוקרטיה ומצד שני יש את ההטבה הכספית, אז זה יוצא בערךbreak even וצריך להיות הפוך.

חנניה טנור: צריך להגיד, מטורף, נותנים לי מיליונים לסטארט-אפ והם מקימים את זה.

חנניה טנור: זה מאוד רחוק מהלך הרוח היום.

חנניה טנור: תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצאים איתנו בזום סטארט-אפ ניישן.

עירן קייס: אנחנו מכון המחקר ומדיניות של Start-up Nation Central.

עירן קייס: דבר ראשון, כייף שבאמת מתעסקים בנושא שהוא בעינינו מאוד חשוב.

עירן קייס: אנחנו מתעסקים בסוגיה הזאת הרבה מאוד.

עירן קייס: ראיתי שגם צבי פה וגם איתי היו פה מרשות החדשנות.

עירן קייס: האמת שגם המחקר הזה הוזכר כמה פעמים.

עירן קייס: אנחנו פרסמנו מחקר בנושא הירידה במספר הסטארט-אפים החדשים בישראל, שמתרחשת החל משנת 2017, בשיתוף כמובן עם רשות החדשנות.

עירן קייס: אם מישהו רוצה לקרוא, יכול למצוא אותו שם.

עירן קייס: אני כן אגיד כמה דברים קטנים בנוסף לדברים שנאמרו פה, שכן יעזרו טיפה לקבל עוד מידע.

רון כץ: עירן, רק תן לנו דברים חדשים כי אנחנו קצובים בזמן.

רון כץ: אין לנו הרבה זמן.

עירן קייס: כן, בוודאי.

עירן קייס: דבר ראשון לגבי הירידה במספר הסטארט-אפים, דבר אחד שעלה במחקר הוא שראינו שהירידה היא לא רק בישראל אלא קורית גם מבחינת פתיחת חברות חדשות בעולם, וגם בשווקים נבחרים שאליהם השווינו את הירידה, שזה לונדון וסיליקון וואלי, אז ככה שהתופעה היא לא רק ייחודית לישראל.

עירן קייס: עם זאת, זה לא אומר שאנחנו יכולים לנוח על זרי הדפנה ולהגיד שבסדר, הכול טוב.

עירן קייס: כן מגזר ההייטק חשוב מאוד למדינת ישראל באופן ספציפי.

עירן קייס: אני מאוד מתחבר לנקודות שליאור פרנקל העלה לגבי גודל החברות.

עירן קייס: להסתכל על מספר החברות זה לאו דווקא הדבר הכי חשוב שצריך להסתכל עליו, ואם ככה גם נתייחס לירידה שעלו מהמחקר שלנו, אז אנחנו ראינו באמת שרוב הירידה התרחשה בגלל כל מיני סוגיות אבולוציוניות שאחת מהן היא באמת ירידה בסקטור ספציפי אחד, סקטור שנקרא Social media advertising כמו שמאופיין אצלנו ב-Finder.

עירן קייס: זה הדבר הראשון.

עירן קייס: הדבר השני הוא שאנחנו כן רואים אינדיקציות מסוימות לזה שהחברות היום הן גדולות יותר, וגם אפשר לראות את זה לפי כמות החברות הכוללת בהייטק.

עירן קייס: אני מאוד מתחבר גם לנקודה שהילה חדד העלתה לגבי זה שצריך באמת לדעת איך ומה לעשות, כי בסוף לתת כל מיני הטבות כאלה ואחרות יכול מצד אחד גם להתפרש לא נכון, וגם מהצד השני לפגוע בתעשייה שהיא בתכל'ס מתנהלת בסדר גמור.

עירן קייס: המסקנה הסופית מהמחקר שלנו אומרת שכרגע אנחנו צריכים לעקוב ולראות האם התופעה הזאת ממשיכה גם בשנת 2021 וכמובן גם השנה הנוכחית.

עירן קייס: נקודה נוספת, שאלו פה לגבי ההיערכות, אז כן ,אנחנו באמת בדקנו האם הסטארט-אפים שקמים בשנים המאוחרות יותר הן באמת חברות איכותיות יותר.

עירן קייס: אנחנו לא בדקנו נתונים על סגירה אלא אנחנו בדקנו נתונים של כמה זמן מגיע עד להשקעה הראשונה.

עירן קייס: ראינו שבאמת קבוצת החברות בשנת 2019 לצורך הזמן, לא מגייסת מהר יותר מקבוצת החברות שהוקמה בשנת 2014 או ב-2015.

עירן קייס: זה ממד האיכות שאנחנו קבענו.

עירן קייס: כמובן שאפשר לבדוק עוד אלפי מדדי איכות וזה כמובן לא המדד היחידי, אבל אלה המסקנות המרכזיות מהמחקר שלנו.

עירן קייס: תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצא איתנו אור בן נון.

אור בן נון: תודה על האירוח.

אור בן נון: שלום לכולם, נעים מאוד, אני מייסד ומנכ"ל משותף לחברת פיפלביז.

אור בן נון: פיפלביז היא פלטפורמה להשקעות בסטארט-אפים, שמפוקחת על ידי רשות ניירות ערך, ואני ארחיב טיפה על התחום.

אור בן נון: בשביל להפוך רעיון לסטארט-אפ, השלב הראשון בדרך כלל הוא לגרום לאנשים הקרובים אליך, קרי משפחה וחברים לתמוך ולהשקיע ברעיון שלך.

אור בן נון: בדרך כלל מגייסים כמה מאות אלפי שקלים בודדים וזה שלב שיזמים טובים צולחים.

אור בן נון: לאחר השלב הזה מתחיל האתגר הגדול, במידה ואתה לא יזם סדרתי או בתחום רותח או הסייבר.

אור בן נון: על מנת להתקדם אתה צריך לדעת איך לגייס כסף ולעבוד בזה.

אור בן נון: מה הכוונה?

אור בן נון: המנכ"ל שאינו מומחה בגיוסי הון אלא בתחומו, צריך להיפגש עם משקיעים פוטנציאליים, קרנות ואנג'לים במקרה הטוב ולבזבז משאבים קריטיים כמו זמן והון של המיזם עצמו על מנת לצלוח את הגיוס.

אור בן נון: אני מכיר לא מעט יזמים עם רעיונות מעולים שהגענו אלינו עם הלשון בחוץ רגע לפני שהתייאשו וסגרו את המיזם, וחבל.

אור בן נון: לצד ההצלחות האדירות של ההייטק הישראלי מגיעות גם תופעות הלוואי הפחות נעימות.

אור בן נון: מלחמת החברות על כוח האדם האיכותי הובילה לעלייה מטאורית בשכרם, שכמובן מקשה על הסטארט-אפים החדשים לגייס עובדים.

אור בן נון: בנוסף, מחירי הנדל"ן שנסקו בשנים האחרונות ועוד גורמים שבוודאי מוכרים לכם, גרמו - - -, שזה הסכום אותו חברות מוציאות בחודש בכדי להתקיים, לעלות משמעותית.

אור בן נון: בדיוק כאן פיפלביז נכנסת לתמונה.

אור בן נון: אמנם אנחנו מענה מוצלח, יעיל ומהיר ליזמים ולסטארט-אפים הצעירים, ומהווים חלק ממנוע הצמיחה של ההייטק המשק, אך יש מגבלות שמקשים עלינו להגשים את החזון שלנו ושל כולנו כאן, במלואו.

רון כץ: מה השירות שאתם מספקים?

אור בן נון: אנחנו פלטפורמה שמפוקחת על ידי רשות ניירות ערך, שבעצם אנחנו מגייסים כספים לסטארט-אפים.

רון כץ: הבנתי.

רון כץ: אתם בעצם גיוס המונים.

אור בן נון: בדיוק.

זיו אלול: לא רק של סטארט-אפים, לכל עסק.

אור בן נון: אנחנו מתמחים בסטארט-אפים בשלבים מוקדמים, בשלבי ה-Seed.

אור בן נון: אנחנו צריכים את עזרתכם בעצם בשביל לממש את חלקנו, כי השוק משתנה במהירות.

אור בן נון: אחד, זה הגדלת הסכום שסטארט-אפ יכול לגייס, מ-6 מיליון שקל ל-20 מיליון שקל.

עמי מעודד: זה קורה בארצות הברית וזה עובד נהדר.

אור בן נון: בארצות הברית כמו שנאמר פה, והחוק בעצם נלקח משם, בהתחלה הוא התחיל על מיליון דולר ולפני שנה הגדילו ל-5 מיליון דולר.

אור בן נון: צריך לעקוב ולעשות את זה אותו דבר.

אור בן נון: שניים, לדאוג למשקיעים.

אור בן נון: השקיעו דרכנו עשרות אלפי משקיעים וחוץ מחברות שהנפיקו או עושות אקזיט, למשקיעים אין דרך לממש את המניות שלהם.

אור בן נון: דרושה אופציה להנזיל את המניות שלהם דרך שוק משני.

אור בן נון: זה קל למימוש, הוגן וחיוני וזה תלוי בכם.

זיו אלול: יש היום שוק Secondary.

זיו אלול: זה קיים.

אור בן נון: לא מוגדר בחוק שוק משני.

הילה חדד חמלניק: נחסוך את הזמן של הוועדה.

הילה חדד חמלניק: אני אחרי זה אשב איתך.

הילה חדד חמלניק: תן לי את הנקודות האלה, אני אבדוק אותן.

הילה חדד חמלניק: לגבי ה- Secondaryאני חושבת שאין בעיה, אבל לגבי המיליון דולר, אני רוצה שתסביר לי.

אור בן נון: עזרה מול הבנקים.

אור בן נון: הבנקים מקשים עלינו ולא מאפשרים לקבל השקעות מחו"ל.

אור בן נון: רגולציה בנושא תגרום לנו להיות כלי עזר משמעותי יותר.

אור בן נון: אגרת הרשות שהיזמים משלמים היום היא לא פרופורציונאלית והופכת אותנו לפחות נגישים, ומקשה על החברות בהגעה לשלב הבא.

אור בן נון: לסיכום, בארבע השנים האחרונות שאנחנו פועלים גייסנו כמעט רבע מיליארד שקל ל-100 סטארט-אפים.

אור בן נון: עזרנו להם לגייס עובדים חדשים ולצמוח.

אור בן נון: פתחנו לעשרות אלפי משקיעים מהציבור הרחב דלת לעולם ההייטק והיד עוד נטויה.

אור בן נון: אני חושב שהמטרה משותפת ואני אשמח אם נשב אחר כך ונראה איך אפשר לשפר את זה.

רון כץ: יפה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצא איתנו בזום אריק קליינשטיין.

רון כץ: אריק, ממש בקצרה.

רון כץ: נשאר לנו שבע דקות לדיון.

אריק קליינשטיין: טוב, אני אנסה לקצר.

אריק קליינשטיין: אני שותף בקרן הון-סיכון שנקראת גלילות קפיטל.

אריק קליינשטיין: אנחנו קרן הון-סיכון שמשקיעה בחברות תוכנה.

אריק קליינשטיין: התייחסו פה להרבה מאוד דברים מעניינים.

אריק קליינשטיין: אני פשוט אבוא עם המלצה ספציפית.

אריק קליינשטיין: אני אתן איזשהו תיאור כמו שאנחנו רואים אותו עכשיו מתוך העבודה בשטח עצמו.

אריק קליינשטיין: אנחנו יודעים שהתעשייה עברה בסך הכול תקופת פריחה מדהימה בעשור האחרון, שהיה לה גם ביטוי מאוד משמעותי בהשפעה של הכלכלה הישראלית תוך כדי משבר הקורונה.

אריק קליינשטיין: הקורונה לא הפריעה לנו להמשיך לגייס פה היקף אדיר של כספים.

אריק קליינשטיין: חלק גדול מהכסף שאנחנו מגייסים ומשקיעים בחברות הסטארט-אפ הישראליות מגיע בסופו של דבר לידיים של ממשלת ישראל.

אריק קליינשטיין: זה מה שאיפשר לה תוך כדי משבר הקורונה בעצם לחלק את הכספים שהיא חילקה.

אריק קליינשטיין: יחס החוב ותוצר אמנם עלה, אבל עלה הרבה פחות מאשר במדינות אחרות, כל זה בזכות תעשיית ההייטק וההישגים המדהימים שהיא הצליחה להגיע אליהם, היקף אדיר של השקעות הון-סיכון שהוא חסר תקדים, יותר מ-20 מיליארד דולר בשנה הקודמת.

אריק קליינשטיין: אני פעיל בתעשייה הזאת משנות ה-90'.

אריק קליינשטיין: אני מכיר את ההייטק הישראלי כשהוא רק התחיל להתפתח, ספציפית גם את תעשיית ההון-סיכון, ואנחנו יודעים כמה התעשייה הזאת היא מאוד מחזורית באופי שלה.

אריק קליינשטיין: אנחנו בעצם בעיצומו של משבר שהתחיל כבר בשלהי השנה הקודמת ורק הולך ומתחזק, והביטוי הראשוני, אנחנו יכולים לראות מה קרה לחברות הישראליות שהנפיקו, החברות הבוגרות שהנפיקו בנאסד"ק בשלהי 21' תחילת 22'.

אריק קליינשטיין: רואים תיקונים מאוד חדים במחירים, חברות שמחיר המניה שלהן ירד בעשרות רבות של אחוזים, לא תופעה ישראלית, זה קרה בכל העולם.

אריק קליינשטיין: כמו שנאמר תמיד, לכל שבת יש מוצאי שבת.

אריק קליינשטיין: אנחנו יודעים שגם פה אנחנו עומדים בפני תיקון משמעותי.

אריק קליינשטיין: החשש שלי הוא שהאימפקט שלו על הכלכלה הישראלית הולך להיות מאוד משמעותי, אז אני לא אכנס עכשיו לסיבות ומה צריך לעשות.

אריק קליינשטיין: מה שאני הייתי ממליץ ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת כץ, פשוט לזמן דיון עם עוד גופים, רשות החדשנות, משרד האוצר.

אריק קליינשטיין: לממשלת ישראל יש ניסיון טוב בהתמודדות עם משברים ועם הזדמנויות, החל מתוכנית יוזמה שהקימה בעצם את התעשייה הזאת בשנות ה-90', עד התוכנית של סעיף 43 שהוקמה לפני שנתיים עם פרוץ הקורונה, וגם השיגה את ההישגים.

אריק קליינשטיין: אני לא אכנס.

אריק קליינשטיין: זה נושא מורכב.

רון כץ: זו המלצה טובה ואנחנו ניישם אותה גם.

אריק קליינשטיין: אני ממליץ בחום לעשות את זה כמה שיותר מהר.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: דובר אחרון שנמצא איתנו בזום, צביקה גולדמן, סמנכ"ל צמיחה, רשות החדשנות.

צבי גולדמן: אני רק מתנצל על ההיעדרות של ד"ר עמי אפלבוים בדקה ה-90, אז לכן אנחנו בזום.

צבי גולדמן: אני אגיד כמה דברים.

צבי גולדמן: לא נחזור על דברים שנאמרו.

צבי גולדמן: חשוב לי להגיד שבהקשר של רשות החדשנות, ה- SLAהוא נר לרגלנו.

צבי גולדמן: שמעתי פה מספרים של חצי שנה.

צבי גולדמן: חברה היום מקבלת תוך שלושה חודשים תשובה חיובית או שלילית.

צבי גולדמן: במהלך הקורונה עמדנו על בערך חודש.

צבי גולדמן: עד סוף 2020 מעל חצי מיליארד שקל מצאו את הדרך לשוק, אז ה-SLA הוא מהיר מאוד והרבה פעמים גם פחות משלושה חודשים, ככל שהיזם יותר צעיר.

רון כץ: כן מעניין אותי, צביקה, לגבי הביורוקרטיה.

רון כץ: הם אומרים, ההשקעה היא בסדר, היא מגיעה.

רון כץ: אחרי זה הם לא יודעים מה קורה עם זה, כלומר אם זה 1.5 על הכסף, 1 על הכסף.

רון כץ: מבחינת החוזים שלכם מול החברות, זה חוזה אחיד לכולם?

רון כץ: זה ספציפית כל חברה?

רון כץ: איך אתם עובדים?

צבי גולדמן: זה תלוי כמובן בגודל החברה, אבל כל מה שהוזכר פה גם לגבי הוצאת IP החוצה, הדברים הם מאוד ברורים וסדורים והם מופיעים באתר שלנו.

צבי גולדמן: כמובן שצריך לקרוא ולהבין.

רון כץ: כלומר, זה לא אחיד לכל החברות.

צבי גולדמן: לגבי הוצאת IP מהארץ, יש כל מיני מקרים.

צבי גולדמן: אם החברה סוגרת שעריה ויוצאת מהארץ, היא יכולה לשלם עד פי 6.

צבי גולדמן: אם היא נשארת בארץ וממשיכה לפעול ומוציאה את ה-IP, אז עד פי 3.

צבי גולדמן: יש מנגנון של פחת.

צבי גולדמן: זה לא מנגנון שאתה יכול להסביר בחצי משפט.

רון כץ: אבל הוא כן ברור.

רון כץ: החברות יודעות על מה הן חותמות לפני שהם מקבלים?

צבי גולדמן: הן אמורות לדעת.

צבי גולדמן: הכול מופיע שחור על גבי - - -

רון כץ: אתה לא צריך להוסיף.

רון כץ: יש פה יזמים שאומרים שזה לא מספיק ברור.

רון כץ: אנחנו לוקחים את זה כנקודה לעצמנו לבדוק את הנושא הזה.

רון כץ: לא צריך להרחיב בנושא.

צבי גולדמן: אין בעיה.

צבי גולדמן: אני רק אגיד, האיחורים היחידים מבחינת התשובות זה רק על רקע היעדר תקציב.

צבי גולדמן: כשאין תקציב לא יכולנו לתת תשובות, אבל גם אז מרגע שהיה תקציב, לקח לנו מספר ימים להוציא תשובות לחברות, דווקא בגלל שאנחנו מבינים כמה זה חשוב ליזמים לקבל תשובות מהירות.

צבי גולדמן: שלושה חודשים, גם קרן-הון סיכון, יש פה את אריק, אני חושב שהוא בעצמו יגיד ששלושה חודשים זה סביר.

צבי גולדמן: דיברו פה על העדיפות שנותנים למי שיש כסף.

צבי גולדמן: גם פה זה לא נכון.

צבי גולדמן: זה תלוי מאוד בתחום.

צבי גולדמן: אותה חברה באותו תחום, אם יש לה השקעה היא תקבל עדיפות כי זה מראה על יכולות חברה טובות יותר, אבל זה שלמישהו יש כסף והוא בעולם שהוא עמוס בכסף כמו סייבר, לו תינתן עדיפות על פני מישהו שהוא עובד בעולם כמו medical device שבו יותר קשה לגייס.

צבי גולדמן: זה ממש לא נכון.

צבי גולדמן: אנחנו פעילים בעולמות של כשלי שוק.

צבי גולדמן: בעולם שיש בו כשל שוק, אנחנו שמים יותר - - -

רון כץ: תודה, צביקה.

רון כץ: אנחנו פשוט ממש קצרים אבל תודה על ההבהרה, זה ברור הנושא הזה.

רון כץ: הדובר האחרון, זאב אפריאט, איגוד חברות הביטחון והסייבר בישראל.

רון כץ: בבקשה זאב, ממש בדקה.

זאב אפריאט: תודה, חבר הכנסת רון כץ.

זאב אפריאט: קודם כל זה היה מאוד מעניין.

זאב אפריאט: אני קצת אדבר על ההדרכות.

זאב אפריאט: אני מייצג את איגוד חברות הביטחון והסייבר בישראל.

זאב אפריאט: יש פה חוסר הדרכה והכוונה בתחום החברות שעוסקות בביטחון.

זאב אפריאט: אנחנו כמובן מטפלים בחומר קצת מיוחד ורגיש.

זאב אפריאט: מה שאני רוצה להגיד, שאין מספיק עידוד לכל הסטארט-אפים האלה ובעצם מה שקורה זה שכל יוצאי הצבא, עולים חדשים, כל מיני קהילות שגם נמצאות אולי בעולם של החרדים והדרוזים, זה אוכלוסייה שמעניינת אותנו אבל אנחנו לא מצליחים לגשת אליה.

זאב אפריאט: בגלל זה אנחנו גם היום רוצים להקים מכון הדרכה שיעזור להם.

זאב אפריאט: אנחנו מדברים על זה איתך, רון.

זאב אפריאט: דבר אחרון, אני אשמח לדבר אתכם על עוד דבר שאנחנו עושים גם יפה מאוד, שהוא בעצם לחבר את המכירות כבר בהתחלה לחו"ל.

זאב אפריאט: בעצם אנחנו מתאגדים עם כל מיני Open innovation שנמצאים בחו"ל ושהם גם עומדים בתנאי סף של ישראל, כמו אירופה.

זאב אפריאט: אירופה יודעת לתת כסף לישראל ולעזור ולגשר.

זאב אפריאט: החברה הזאת לא עוזבת את הארץ.

זאב אפריאט: היא פה.

זאב אפריאט: אנחנו גורמים לה להגיע כבר לשוק באירופה.

זאב אפריאט: לדעתי זה גם משהו שיכול לעניין לא רק את הביטחון אלא גם את העולמות האחרים.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: הילה, את תרצי להתייחס?

הילה חדד חמלניק: כן.

הילה חדד חמלניק: אני קודם כל באמת רוצה להודות לך, יו"ר הוועדה רון כץ, על הדיון הזה, ולכל המשתתפים שטרחו והגיעו בבוקר ביום שני לכנסת .

הילה חדד חמלניק: אני חושבת שבסוף הדרך שלנו בעולם כזה של הייטק שמשתנה מאוד מהר היא רק בשיח המשותף הזה כל הזמן.

הילה חדד חמלניק: כמו שאמרתי בתחילת הדיון, המשרד, עצם ההפיכה שלו למשרד חדשנות, מדע וטכנולוגיה הופכת להיות ל- One stop shopבממשלה מתוך הבנה שאנחנו עובדים בשבילכם.

הילה חדד חמלניק: אנחנו נהיה המקום שיעזור לכם לפתור את נבכי הביורוקרטיה והמשרדים הממשלתיים שהם הכרחיים.

הילה חדד חמלניק: בסוף, בצד השני שלנו זה כספי ציבור.

הילה חדד חמלניק: כולנו משלמים את המיסים שלנו ורוצים שהם יתנהלו בצורה מסודרת ושיטתית, אז זה בסדר מצד אחד אבל צריך מורה נבוכים ואנחנו נהיה מורי הנבוכים שלכם בהקשר הזה.

הילה חדד חמלניק: אני רוצה לחזור שוב על סיפור הגיוון.

הילה חדד חמלניק: אנחנו חייבים לגוון את ההייטק.

הילה חדד חמלניק: חייבים לגוון אותו בנושאים, חייבים לגוון אותו בסוג האוכלוסייה.

הילה חדד חמלניק: חייבים להכניס פנימה אנשים, עוד ועוד נשים.

הילה חדד חמלניק: אני מאוד שמחה שאת פה.

הילה חדד חמלניק: אני רוצה להודות לך שאת פורצת דרך בהקשר הזה.

הילה חדד חמלניק: אני יודעת כמה זה קשה להיות אישה יחידה בחדר, בשולחן, בסביבה, בשיח.

הילה חדד חמלניק: אני מודה לך על המאמץ הזה שאת עושה.

הילה חדד חמלניק: הדבר הבא זה חינוך לכל רבדי האוכלוסייה מילדים.

הילה חדד חמלניק: הנה ח"כ מופיד פה.

הילה חדד חמלניק: הוא מכיר את הפעילויות שאנחנו עושים גם בחברה הדרוזית וגם בשאר החברות.

הילה חדד חמלניק: בסוף הילדים היום צריכים לדעת שהם גדלים לעולם בו הטכנולוגיה היא אינה טרנד.

הילה חדד חמלניק: הטכנולוגיה תהיה.

הילה חדד חמלניק: הם יהיו חייבים להיות חלק.

הילה חדד חמלניק: הם יהיו חייבים להיות עם founder mindset מה שנקרא, גם אם הם ירצו בכלל להשתלב בשוק העבודה, ולכן אנחנו חייבים ללכת אחורה בחינוך מגילאים צעירים ועד גילאים מבוגרים.

הילה חדד חמלניק: נושא כוח האדם מחו"ל, השרה פרקש הכהן לקחה את זה כמשימה שלה.

הילה חדד חמלניק: אנחנו פועלים רבות גם לנושא הטבות המס לישראלים חוזרים, שצריך להגיד, זה לא מאוד פופולארי.

הילה חדד חמלניק: נורא קשה להסביר למה רוצים לתת הטבת מס למי שמרוויח בהייטק, אבל אנחנו כמו שציינתם, מבינים את החשיבות של להחזיר לפה את האנשים קודם, ולכן דוחפים בכוח את נושא החזרת הישראלים על ידי הטבות מס.

הילה חדד חמלניק: כמה שיותר מהר אנחנו רוצים לראות אותם פה.

הילה חדד חמלניק: גם נושא המסלול ירוק לטאלנט זר, אז כבר היום רשות החדשות מקדמת מסלול ירוק.

הילה חדד חמלניק: הרבה יותר קל להביא ויזת עבודה לטאלנט זר.

הילה חדד חמלניק: התהליך מאוד קצר.

הילה חדד חמלניק: יש שם עוד הרבה עבודה בהקשר של כמה שכר צריך והאם צריך פי 3 מהשכר הממוצע במשק או פחות.

הילה חדד חמלניק: גם נושא המכסות, אנחנו עובדים על זה אבל הסוגיה הברורה לנו, שוב, אם אנחנו מבינים שאנחנו כהאב מתחרים בהאבים בין-לאומיים, אנחנו חייבים להשוות את תנאי התחרות של ההאב שלנו לעולם.

הילה חדד חמלניק: הנושא האחרון שאני חושבת שזאת הבשורה של הממשלה הזאת, בחיבור שבין רשות החדשנות למדע.

הילה חדד חמלניק: הסוגיה של חיבור המדע וההייטק, ההייטק לא צומח מעצמו, הוא צומח על בסיס אקדמיה טובה, על חוקרים רציניים, על חוקרים שמביאים מדע בסיסי ואחר כך מחקר במדע יישומי בתחומים רבים, ואז הפיצוח של להוציא את זה מתוך האקדמיה, ולהוציא את זה מתוך האקדמיה גם ברמת הרעיונות והפטנטים וגם ברמת כוח האדם.

הילה חדד חמלניק: יחד עם ות"ת אנחנו עובדים על תוכניות להכשיר את אנשי האקדמיה לחשוב כיזמים, פוסט-דוק יזמים וכו', איך בעצם משלבים כוחות באופן הדוק כבר בשלב המחקר היישומי.

הילה חדד חמלניק: שוב תודה, דיון מרתק כמו תמיד, מלמד מאוד.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: קודם כל אני באמת רוצה להודות להילה חדד.

רון כץ: רואים עשייה אחרת ורואים מנכ"לית שמבינה עניין ומבינה את הנושא הזה.

רון כץ: כשאנחנו מדברים על תחום ההייטק, אנחנו באמת מדברים על המנוע של הכלכלה הישראלית.

רון כץ: חייבים להתייחס ברצינות לגרף שמדבר על ירידה בסטארט-אפים.

רון כץ: חייבים להתייחס ברצינות לכל מי שנמצא פה בשולחן הזה, ואני רוצה גם להודות אישית לכל אחד שהגיע.

רון כץ: מי שמכיר אותי יודע שזה לא דיון ראשון.

רון כץ: זאת תהיה סדרה שתעקוב אחרי כל מה שדיברנו עליו.

רון כץ: מאוד מטריד אותי הנושא שאין כתובת אחת לסטארט-אפ שמגיע.

רון כץ: רוצה לפנות למשרדי הממשלה, ואת זה אני אבקש ממנכ"לית המשרד, לבדוק את הנושא הזה, ובוועדה הבאה אנחנו נשמע איך אנחנו משתפרים.

רון כץ: נושא האוניברסיטאות זה נושא שאנחנו מתכוונים להסדיר אותו בחוק ההסדרים הקרוב, אבל אנחנו נעשה על זה עבודה בלי קשר.

רון כץ: אנחנו נעשה על זה עבודה מעמיקה לראות איך אנחנו עוזרים כבר היום לחברות שכן צריכות את הנושא הזה, כמו שזיו דיבר עליו.

רון כץ: נראה כבר היום איך אנחנו מסדירים את הנושא הזה מול החוזים של האוניברסיטאות שקיימות היום.

רון כץ: נושא המטרות של הממשלה זה קיים בסייבר וזה צריך להיות הרבה יותר רחב.

רון כץ: ממשלת ישראל צריכה להגדיר מטרות ספציפיות ולהוציא את זה לשוק.

רון כץ: דברים שהממשלה לא יודעת לפתור בעצמה היא צריכה להפריט החוצה ולהוציא את זה ליזמים שיפתרו לנו את הבעיות האלה.

רון כץ: אני מאמין גדול בלבטל את הרגולציה כמה שיותר, וזו אחת הדרכים הטובות ביותר לעשות את זה.

רון כץ: נושא החינוך זה נושא שאני מדבר עליו מהיום הראשון שהוקמה הוועדה הזאת.

רון כץ: נושא החינוך תופס תאוצה.

רון כץ: הוא גדל לשיתופי פעולה שונים.

רון כץ: המנכ"לית דיברה על חברת המתנ"סים, על בתים חמים, על האבים עם חברות בין-לאומיות.

רון כץ: הרבה מאוד מהיקף הפעילות שלנו מושקע בחינוך.

רון כץ: אין ספק שצריכים לחזק את נושא האנגלית במדינת ישראל.

רון כץ: אנחנו ברמה טובה באנגלית אבל לא מספיק טובה בשביל ההייטק, ועל זה אנחנו נשים דגש.

רון כץ: גם במערכת החינוך וגם בתקציב הבא אנחנו נדאג לתקצב עמותות, גופים ותוכניות ייחודיות במשרד החינוך שיידעו לטפל בנושא הזה.

רון כץ: נושא השקעות מחו"ל, המנכ"לית דיברה אז אני לא אחזור.

רון כץ: כניסה יותר קלה למדינת ישראל של טאלנטים, זה משהו שעבדנו עליו.

רון כץ: נתקלנו בו בנושא של אוקראינה והצלחנו לייצר איזשהו מסלול ירוק של כניסה של טאלנטים מאוקראינה לישראל.

רון כץ: זה צריך להיות הרבה יותר רחב.

רון כץ: ברור שברגע שהכניסה תהיה קלה יותר וחלקה יותר, התחום יתפתח בצורה משמעותית יותר.

רון כץ: דרך אגב, זה לא חייב להיות רק להייטק, זה יכול להיות גם לרפואה, זה יכול להיות בתחומים שמדינת ישראל רואה שיש לה אינטרס להשקיע בהם, ושם אנחנו נשים דגש.

רון כץ: אני כן רוצה לומר לכם ששיתוף הפעולה אתכם הוא לא חד פעמי וזה שולחן עגול שיתכנס הרבה פעמים.

רון כץ: בחוק ההסדרים הקרוב ובתקציב הבא ובכספים הבאים שתהיה לי שליטה על הניתוב שלהם, אני כן ארצה להקים קרן יחד עם משרד החדשנות ויחד עם משרד הכלכלה, וזה שתי שרות ששמו לעצמן דגש מאוד רציני על תחום ההייטק, גם שרת הכלכלה אורנה ברביבאי וגם שרת החדשנות והמדע אורית פרקש, ואנחנו כולנו מחויבים באמת למסלול של מיליון ישראלים להייטק.

רון כץ: זה לא סיסמה, זה משהו שאנחנו מיישמים אותו.

רון כץ: מי שעוקב אחרי התוכניות, רואה גם שאנחנו עושים את זה בפועל.

רון כץ: אני כן ארצה לנתב לשם כספים עם כל המשרדים הרלוונטיים וגם עם החברות.

רון כץ: חברות שירצו לקחת בזה חלק, תהיה קרן שתשקיע ביזמים צעירים.

רון כץ: לא יכול להיות המצב הזה שחברות ותיקות, יזמים ותיקים, יש להם איזושהי דלת פתוחה לכל מיני קרנות, לכל מיני מקומות, ויזמים צעירים שהם מוכשרים וטובים ובאמת הולכים לשפר את האנושות ולעזור לכלכלה הישראלית, אין להם עם מי לדבר.

רון כץ: אנחנו נפתור את הבעיה הזו.

רון כץ: אני שוב רוצה להודות לכולם.

רון כץ: באמת דיון חשוב.

רון כץ: אנחנו נמשיך ונעשה לו דיון מעקב, אני מאמין בחודשיים הקרובים.

רון כץ: תודה רבה הילה ותודה רבה לכולם.