ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 292, 2022-06-06 12:30

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לנושא השני על סדר היום: העברות תקציביות.

אלכס קושניר: אנחנו נתחיל מפנייה 88-91 – משרד ראש הממשלה.

מיכאל בן דהן: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 39,500 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 96,550 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור יישום החלטות ממשלה.

מיכאל בן דהן: כמו כן, תקצוב סך של 72,000 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 170,000 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב מהעברות פנימיות עבור יישום הסכמים קואליציוניים בנושאים תחת תחום הפעילות של משרד ההתיישבות, יישום החלטות ממשלה וכן תמיכה במכינות הקדם הצבאיות.

מיכאל בן דהן: תקצוב סך של 61,000 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 70,000 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור מימוש הסכמים פוליטיים בהתאם להחלטות ממשלה והסכמים שהוקראו בוועדה; תקצוב סך של 15,000 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 70,000 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור תגבור הפעילות של החטיבה להתיישבות; תקצוב סך של 40,000 אלפי ₪ עבור תגבור גרעיני משימה עירוניים; ותקצוב סך של 6,000 אלפי ₪ עבור תמיכה במכינות הקדם צבאיות.

מיכאל בן דהן: מכיוון שבעת קבלת החלטות הממשלה האמורות ובעת הצגת ההסכמים טרם הושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות לצורך הקצאת התקציבים הנדרשים על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, התקציב טרם הוקצה בתכניות הייעודיות עד להשלמתן.

מיכאל בן דהן: כעת משהושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות, מוצע להעביר את הסכומים האמורים בהתאם להחלטות הממשלה האמורות וההסכמים האמורים לתכניות הייעודיות.

ינון אזולאי: מאיפה מעבירים את הכסף?

ינון אזולאי: מה נפגע מזה?

מיכאל בן דהן: רוב הכסף מגיע מהעתודות של הכספים הקואליציוניים שבעת העברת התקציב נשמרו בתכניות ייעודיות.

מיכאל בן דהן: עכשיו, כשהושלמו כל הבחינות של הלשכה המשפטית והוצאה חוות דעת משפטית, הן מועברות לתכניות הרלוונטיות.

ינון אזולאי: מה זה "מסעיף הוצאות פיתוח אחרות" משם הוצא הכסף?

יואב הכט: העברה של הסכום היא מסעיף 83 – הוצאות פיתוח, מתכנית של גופים בינלאומיים.

יואב הכט: מדובר בתקציב שהיה מיועד להעברות לבנקים לפיתוח כמו הבנק העולמי, הבנק הבין אמריקאי.

יואב הכט: הסכום תוקצב עבור פריסת התשלומים שהייתה ידועה באותה עת.

יואב הכט: פריסת התשלומים שונתה בנובמבר 2021.

ינון אזולאי: מאיזו סיבה שונתה פריסת התשלומים?

יואב הכט: זה מלכתחילה אמור היה להיות משהו שייקבע בנובמבר אבל בגלל פערי המידע בין אוגוסט לנובמבר סוכם על שינוי בפריסה שאיפשר את השחרור של כספים שאנחנו מעבירים כרגע.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר ביקשנו לדעת לגבי הוצאת פיתוח אחרות.

ינון אזולאי: כמה יש בבור ללא תחתית הזה?

ינון אזולאי: כמה כסף יש בדבר הזה?

ינון אזולאי: כל פעם אנחנו רואים הוצאות פיתוח אחרות שמגיעות מאיזה שהוא מקום.

יואב הכט: מדובר בסעיף שיוצאים ממנו מספר גדול של הוצאות פיתוח שקשורות לנושאים שונים.

ינון אזולאי: מה זה הכותרת של הוצאות פיתוח?

ינון אזולאי: מה זה כולל?

יואב הכט: תקציב הפיתוח כולל מספר רב של סעיפים בתקציב שמיועדים לכל מיני פרויקטים.

ינון אזולאי: של כל המשרדים?

יואב הכט: יש כל מיני סעיפים ייעודיים עבור משרדים שונים, כמו סעיף פיתוח תחבורה.

ינון אזולאי: אתה לא יודע היום כמה כסף יש בתוך הסעיף הזה?

יואב הכט: יש משרדים שאין להם סעיף משל עצמם, לכן - -

ינון אזולאי: ואז אתה מוציא משם.

ינון אזולאי: אם היום אני שואל אותך כמה כסף יש בסעיף הפיתוח, אתה יודע להגיד?

יואב הכט: אני אשמח להשיב לך בהמשך.

ינון אזולאי: ההסכמים הקואליציוניים שנמצאים פה - ממי הם מורכבים?

ינון אזולאי: מאיזה מפלגות?

אבי מאיר: הכספים הקואליציוניים הם ממפלגת ימינה וממפלגת העבודה.

אבי מאיר: ימינה תקצבה את גרעיני המשימה ואת החטיבה להתיישבות, מפלגת העבודה תקצבה חלק מגרעיני המשימה ואת המכינות הקדם צבאיות.

ינון אזולאי: איפה גרעיני המשימה נמצאים?

אבי מאיר: גרעיני המשימה יושבים בעיקר בפריפריה אבל גם ביישובים העירוניים מעל 5,000 נפש בכל הארץ.

אבי מאיר: יש מבחני תמיכה שמתפרסמים אחת לשנה לכלל המגזרים.

ינון אזולאי: זה נכון שבכל עיר יכול להיות רק גרעין משימה אחד?

אבי מאיר: לא, בכל עיר יכולים להיות כמה גרעיני משימה.

אבי מאיר: קבענו שיזם אחד לא יכול בערים קטנות לעשות יותר מגרעין אחד.

ינון אזולאי: הוא יכול להיות גג לכמה ערים?

אבי מאיר: כן.

ינון אזולאי: על זה הוא מקבל עוד תוספת.

אבי מאיר: אם יש לו מעל חמישה גרעינים הוא הופך להיות יזם ומתוקצב גם על הניהול.

ינון אזולאי: דך איזה משרד זה עובר?

ינון אזולאי: דרך ההתיישבות?

אבי מאיר: משרד ההתיישבות תומך בגרעיני המשימה.

אבי מאיר: במשרד החינוך יש את הגרעינים התורניים ואת קבוצות המחנכים.

אבי מאיר: גרעינים תורניים זה מי שיש להם כולל בבסיס של הפעילות שלהם.

אבי מאיר: משרד ההתיישבות תומך בכל הסוגים – דתיים, חילונים, דרוזים, ערבים.

ינון אזולאי: פעם היה גם במשרד לפיתוח הנגב והגליל.

ינון אזולאי: אתה מכיר את זה?

אבי מאיר: לא, היה בחקלאות.

ינון אזולאי: היה גם במשרד לפיתוח הנגב והגליל.

אבי מאיר: זו החלטת ממשלה 741.

ינון אזולאי: חנן ארליך אמר שכנראה זה כפל ולכן הוא הוריד את זה.

ינון אזולאי: כל משרד נגב גליל הוא כפל, אבל זה מה שצריך להיות.

אבי מאיר: הייתה בזמנו, ככה אני זוכר, מחלוקת.

אבי מאיר: בגלל שיש את הגרעינים התורניים בחינוך ואת גרעיני המשימה במשרד החקלאות, באו ואמרו שזה צריך להיות במשרד אחד.

ינון אזולאי: כל התקציב עכשיו נמצא במקום אחד?

אבי מאיר: לא, יש הנחיית יועץ להפריד בפעולות.

אבי מאיר: אנחנו לא נתמוך באותה פעולה שיעשו בגרעינים, אבל יכול להיווצר מצב שגרעין נתמך בשני המשרדים.

אבי מאיר: אנחנו עושים בדיקה של הפעילויות כדי שלא יהיה כפל.

ינון אזולאי: מה שמביא אותי לתכנית 045213, שם יש לך תקצוב של 15 מיליון בהוצאה וסך של 70,000 אלפי ש"ח עבור פעולות של החטיבה להתיישבות.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר איתי על פעולות, על איזה פעולות מדובר?

אבי מאיר: החטיבה להתיישבות עובדת בהתאם להחלטת ממשלה 1998.

אבי מאיר: אחרי שיש מדיניות שר החטיבה מציגה תכנית עבודה.

אבי מאיר: עיקר הפעילויות כיום זה חברה וקליטה.

אבי מאיר: אנחנו תומכים בכל רכזי הישובים ורכזי קליטות במרחב הכפרי על ידי כך שיש פעילות תשתית בקולות קוראים, על ידי כך שיש טיפול נקודתי שבו אנחנו לוקחים ישובים הכי חלשים במרחב ונותנים להם סיוע ממוקד שמורכב גם מתשתיות וגם מחברתי.

ינון אזולאי: מה זה "מורכב מתשתיות"?

ינון אזולאי: למי אתם נותנים - ליישוב או לגרעין ביישוב?

אבי מאיר: בחטיבה אין גרעינים.

ינון אזולאי: היא עצמה מפעילה?

אבי מאיר: או שיש יש לה קבלנים, או שהיא עושה את זה דרך המועצות.

אבי מאיר: לחטיבה על פי 1998 אסור לעבוד עם עמותות.

ינון אזולאי: יש לה איזו מועצה תחתיה?

אבי מאיר: החטיבה עובדת על פי מפת עדיפות לאומית.

אבי מאיר: בכל מרחב יש עובדים של החטיבה שמלווים את המועצות וביחד מייצרים פניות של קול קורא שוויוני לכל המרחבים.

אבי מאיר: נגב-גליל ויהודה ושומרון הם האזורים שאנחנו עובדים בהם.

ינון אזולאי: בפריפריה החברתית אתם לא עובדים?

אבי מאיר: החטיבה להתיישבות עובדת רק במרחב הכפרי.

אבי מאיר: בפריפריה החברתית אנחנו עובדים דרך גרעיני המשימה.

ינון אזולאי: ב-2 יש תקצוב סך של 40,000 אלפי ש"ח עבור תגבור גרעיני משימה עירוניים.

ינון אזולאי: תגבור זה להוסיף?

אבי מאיר: זה מבחני התמיכה לשנה של גרעיני המשימה.

אבי מאיר: כל שנה זה סדר גודל של 40 מיליון.

ינון אזולאי: ב-3 יש תקציב עבור תמיכה במכינות קדם צבאיות.

ינון אזולאי: מה זה?

אבי מאיר: מעבר לתקציב השוטף של תקן המכינה שקבוע בחוק גם תוקצבנו בתקציב קואליציוני שאיתו אנחנו עושים מבחני תמיכה 3א לשיפוצים במכינות.

אבי מאיר: בעקבות הדוח של אסון נחל צפית שיצא לאחרונה וההבנה שעיקר הבעיות נמצאות שם בבטיחות, לקחנו את כל הכסף למבחני תמיכה לשיפוצים במכינות.

ינון אזולאי: התקציב הזה עד מרץ–אפריל 2022.

ינון אזולאי: מאז זה נמצא ללא תקצוב?

מיכאל בן דהן: הכספים מוקצים בהתאם לחוות הדעת המשפטית.

מיכאל בן דהן: המשאבים מוקצים לאחר שנמצא הייעוד המתאים לפי הנחיית היועץ.

מיכאל בן דהן: בנוגע לשאלה הקודמת שלך לגבי הסיעות שנתנו את הכספים השונים יש לי פה את הפירוט.

מיכאל בן דהן: לחטיבה להתיישבות ניתן על ידי סיעת ימינה 70 מיליון שקל, לגרעינים משימתיים ניתן על ידי סיעת ימינה 30 מיליון שקל ועל ידי סיעת יש עתיד 10 מיליון שקל, ולמכינות הקדם צבאיות ניתן על ידי סיעת העבודה 6 מיליון שקל.

ינון אזולאי: לפי חוות הדעת של היועצת המשפטית מבוקש להוסיף למשרד להתיישבות 30 מיליון שקל סך הכל, כאשר 10 מיליון ש"ח לוקחים מהשירות הלאומי-אזרחי ו-20 מיליון ש"ח לוקחים מפרויקטים לאומיים במשרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: מאיזה פרויקטים במשרד ראש הממשלה זה נלקח?

ינון אזולאי: מה נפגע כתוצאה מזה שלוקחים 10 מיליון שקל מהשירות הלאומי-אזרחי?

אבי מאיר: היה תיקון של החלטת הממשלה לקראת סוף השנה, בדצמבר, שבו על פי הבקשות של הדרג המדיני הוסטו התקציבים.

אבי מאיר: כמשרד להתיישבות אני יודע לאן זה עובר.

אבי מאיר: לשירות הלאומי, לדעתי, מעולם לא היה תקציב קואליציוני.

מיכאל בן דהן: היה תיקון של החלטת ממשלה.

מיכאל בן דהן: הייתה החלטת ממשלה בנוגע לקביעת כספים קואליציוניים שתוקנה לאחר מכן.

מיכאל בן דהן: אני לא יודע להגיד מה הטעמים לתיקון שלה, אני יודע להגיד שהיא תוקנה כך שנוספו עוד 30 מיליון ₪ בשנת 2022 לחטיבה להתיישבות.

מיכאל בן דהן: ההחלטה המקורית הייתה 40 מיליון, עכשיו זה 70 מיליון.

ינון אזולאי: בחוות הדעת כתוב מאיפה נלקחים הכספים.

ינון אזולאי: אין בעיה להוסיף כסף קואליציוני בשביל הדברים, רק שלא יילקח מהשירות האזרחי.

ינון אזולאי: פה נלקחו מהשירות האזרחי 10 מיליון ו-20 מיליון מפרויקטים לאומיים במשרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: האם צומצמה פעילות בעקבות הקיצוץ?

יואב הכט: הכספים הקואליציוניים יועדו למטרה הזאת בבניית התקציב באוגוסט, הם לא על חשבון פעילות משרדית אחרת.

ינון אזולאי: תסתכל בחוות הדעת של היועצת המשפטית חווה וינגרוט מהמשרד להתיישבות.

יואב הכט: החלטת הממשלה היא זו שקבעה שבמקום שזה ייועד לשימוש א' זה ייועד לשימוש ב'.

אופיר כץ: מה זה שימוש א'?

יואב הכט: במקום פעילות קואליציונית שחשבו לקדם בשלב מסוים, קידמו פעילות קואליציונית - -

ינון אזולאי: נאמר על ידי אבי שמעולם לא היו כספים קואליציוניים בשירות האזרחי, שזה דבר שאני חושב שהוא נכון, צריך רק להוסיף לשם, ובכל זאת נלקחו משם 10 מיליון שלא קשורים לכספים קואליציוניים.

אבי מאיר: בהחלטת הממשלה של הכספים הקואליציוניים רשום שהשירות הלאומי יושב כיחידת סמך שכפופה לשר להתיישבות.

אבי מאיר: יכול להיות שבאיזה שהוא שלב הבינו שאין כספים קואליציוניים בשירות הלאומי.

ינון אזולאי: הכניסו בהתחלה כסף קואליציוני שהוציאו אותו אחר כך למטרה אחרת.

אבי מאיר: לא הכניסו, תיקנו החלטת ממשלה.

אופיר כץ: אני שומע פה הרבה פעמים את המונח "בהמלצת הייעוץ המשפטי".

אופיר כץ: מה שביקשתי פעם שעברה זה שתביאו לנו את הפירוט.

אופיר כץ: אם כל שקל עובר פה – ככה אמור להיות - תחת זכוכית מגדלת, אחרי ייעוץ משפטי, איך יכול להיות שהמעבר של המעון של ראש הממשלה מירושלים לרעננה עבר בלי שראינו שום מסמך של ייעוץ משפטי, בלי שזה עבר את ועדת הכספים?

אופיר כץ: אמרתם שתבדקו את הנתונים ותביאו אותם לוועדה.

אופיר כץ: מי נתן את ההנחיה למעבר של משרד ראש הממשלה מירושלים לרעננה?

אופיר כץ: אני פונה אליך שוב, אדוני היושב ראש, לקיים דיון בנושא.

אופיר כץ: לא יכול להיות שמישהו מחליט להעביר את המשרד מירושלים לרעננה ולנו אין שמץ של מושג מי קיבל את ההחלטה ואיך הכספים האלה אושרו, חולקו, נבנו, שובצו.

אופיר כץ: לא ייתכן ולא תקין שאני מבקש את זה פעם אחר פעם ואין דיון, אין נתונים, אין מסמכים, אין ייעוץ משפטי, אין כלום.

אופיר כץ: מה שהוא רוצה הוא עושה.

אופיר כץ: אני מבקש לקיים דיון בנושא הזה.

אופיר כץ: אני רוצה הסבר על הקול קורא לעיריות ומועצות שממוקמות בפריפריה לגבי בינוי ושיפוץ מבנים להשכרה עבור סטודנטים.

אופיר כץ: מי רשאי או זכאי להגיש את הבקשה?

אבי מאיר: עוד לא נכתבו התנאים של הקול קול הזה, אבל בהחלטת ממשלה 741 קבעו שיש דיור להשכרה לצעירים.

אופיר כץ: רשום סטודנטים.

אבי מאיר: סטודנטים צעירים.

אבי מאיר: הקול קורא יהיה קול קורא ארצי, כלומר נגב גליל.

אופיר כץ: זה מעונות סטודנטים?

אבי מאיר: זה לא מעונות, זה דירות להשכרה.

אבי מאיר: זה יהיה דרך המועצות.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 88-91, מי נגד?

אלכס קושניר: פנייה 88-91 אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מס' 82 ו-96-103.

הדר פוקס: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 18,950 אלפי ₪ בהוצאה ממשרדי הממשלה השונים עבור הפעילות השוטפת של הקרן למורשת הכותל בהתאם להחלטת ממשלה מס' 994 מיום 16 בינואר 2022.

אופיר כץ: רשום ממשרדי הממשלה השונים.

אופיר כץ: מאיפה זה מגיע?

הדר פוקס: במסגרת החלטת הממשלה אוגמו משאבים ממשרדי ממשלה השונים כמפורט בהחלטת הממשלה.

הדר פוקס: הסכום שניתן הוא בהתאם לאמור.

הדר פוקס: ממשרד הפנים, משרד התחבורה, ביטחון פנים, תרבות וספורט וכדומה.

ינון אזולאי: כמה כסף סך הכל בהחלטת הממשלה למנהרות הכותל?

הדר פוקס: סך הכל 21 מיליון 950,000.

ינון אזולאי: כמה מבקרים מתקצב כל שנה משרד החינוך?

ינון אזולאי: יש שם גם משרד התחבורה, גם משרד החינוך, גם משרד הביטחון, ועוד כל מיני משרדים.

ינון אזולאי: משרד התחבורה שם שני מיליון שקל, משרד החינוך ומשרד הביטחון שמים על פי מספר המבקרים.

הדר פוקס: בהחלטת הממשלה הספציפית הזאת יש סכום חלוט גם למשרד התחבורה, גם למשרד החינוך וגם למשרד הביטחון, ויש השתתפות בפעילות השוטפת שהיא מחוץ להחלטת הממשלה.

ינון אזולאי: זה על פי מספר המבקרים?

הדר פוקס: נכון.

ינון אזולאי: מי השותפים בהחלטת הממשלה הזאת מבחינת כספים?

הדר פוקס: משרד הפנים – שלושה וחצי מיליון ₪, משרד התחבורה – שני מיליון ₪, משרד התיירות – שלושה מיליון ₪, ביטחון פנים – אחד מיליון ₪, משרד ראש הממשלה – שני מיליון ₪, משרד האוצר – שלושה וחצי מיליון ₪, תרבות וספורט – חצי מיליון ₪, משרד העלייה והקליטה – 200,000 ₪, חדשנות, מדע וטכנולוגיה – 250,000 ₪, ביטחון – שלושה מיליון ₪, חינוך – שלושה מיליון ₪.

משה גפני: למה זה לא מופיע בתקציב?

משה גפני: אם זה כל כך מסודר, למה זה לא מופיע בתקציב?

יואב הכט: את התקציבים שמיועדים להעברה לרשות או למשרד מסוים על פי החלטת ממשלה אנחנו נוהגים לתקצב בבסיס התקציב של המשרד שלו שייך הכסף ואז להעביר דרך ועדת כספים.

משה גפני: למה?

יואב הכט: ככה אנחנו מממשים את מה שכתוב בהחלטת ממשלה.

משה גפני: למה?

משה גפני: הרי זה דבר שקורה כל שנה.

יואב הכט: החלטת הממשלה התקבלה בינואר 2022.

משה גפני: אבל זה היה גם קודם.

יואב הכט: התקציבים שההחלטה הזאת מורה על העברה שלהם הם תקציבים שהיו כבר במשרדים.

משה גפני: למה הנוהל הזה?

אלכס קושניר: זאת שאלה רטורית.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: אני הייתי מתעקש שזה יהיה בתקציב, הרי לא קרה פה משהו.

ינון אזולאי: אחד מיליון של המשרד לביטחון פנים זה מלבד כל האירועים שקורים תוך כדי?

ינון אזולאי: עבור מה זה הולך?

ינון אזולאי: בטח עבור משטרה, שמירה.

הדר פוקס: זה מחוץ לפעילות השוטפת.

אורעם שיימס: המיליון הזה לא צבוע למשהו ספציפי.

ינון אזולאי: ב-21 מיליון 950,000 עושים מה שרוצים.

ינון אזולאי: אם יחליטו ש-19 מיליון ילכו על ביקורים, ילכו 19 מיליון עבור ביקורים?

ינון אזולאי: זה לא נשמע לי הגיוני.

ינון אזולאי: כשמחליטים ששמים כסף, אומרים שמשרד x שם כסף עבור כך וכך.

אלכס קושניר: ינון, אתה יודע שזה לא עובד ככה.

אלכס קושניר: אתה יודע שכשיש החלטת ממשלה על איגום משאבים של משרדי ממשלה, כל משרד שם כסף לטובת המטרה, הוא לא אומר עבור מה להשתמש בכסף.

ינון אזולאי: משרד התחבורה, למשל, שם בשביל להביא לשם את התחבורה הציבורית.

אלכס קושניר: לא תמיד.

ינון אזולאי: הוא לא סתם ביקש ממשרד התחבורה.

ינון אזולאי: למה לא ביקשתם ממשרד נגב וגליל?

אלכס קושניר: זאת החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: לפעמים אומרים לך: יש החלטת ממשלה, תעביר כך וכך כסף.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 82 ו-96-103, מי נגד, מי נמנע?

אלכס קושניר: פנייה 82 ו-96-103 אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 61-64 – משרד הפנים.

ידידיה גרינוולד: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 06 – משרד הפנים.

ידידיה גרינוולד: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 49,779 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 3,591 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור פעולות מטה משרד הפנים וההיערכות לבחירות ברשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: כמו כן, הפנייה נועדה לתקצב 36 חודשי עבודה עבור שלושה צוערים לשירות המדינה והעברת חמישה תקני כוח אדם עבור שירותי חשבות שמשרד הפנים מספק לרשות האוכלוסין.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 062001 – מטה ופעולות המשרד: העברה של 24,939 אלפי ₪ בהוצאה.

ידידיה גרינוולד: המטרות של השינוי הן 8,342 אלפי ₪ בהוצאה עבור מימון פרויקטים לשדרוג ותחזוק תשתיות המחשוב של משרד הפנים; סך של 6,756 אלפי ₪ בהוצאה עבור הוצאות ניהול המשרד שעיקרן ניהול סביבת כתיבת תכניות אסטרטגיות ופעילות מטה התכנון; סך של 4,500 אלפי ₪ בהוצאה עבור הוצאות ביטחוניות מיוחדות לאבטחת שרה מאוימת; סך של 1,810 אלפי ₪ בהוצאה עבור מימון קמפיין פרסום רחצה פתוחה בחודשי הקיץ; תקצוב 36 חודשי עבודה עבור צוערים וחמישה תקני כוח אדם ברשות האוכלוסין.

ידידיה גרינוולד: תכנית 062101 – בחירות מוניציפאליות והבחירות הכלליות: העברה של 29,003 ₪ אלפי ₪ בהוצאה, כאשר המטרות של השינוי הן סך של 25,500 אלפי ₪ בהוצאה עבור היערכות לרשויות המקומיות הצפויות בשנת 2023.

ידידיה גרינוולד: תכנית 062201 – שירותי דת שוטפים לעדות לא יהודיות: העברה של 5,685 אלפי ₪ בהוצאה.

ידידיה גרינוולד: 3,600 אלפי ₪ בהוצאה לתגבור תקציבה השוטף של המועצה הדתית הדרוזית וסך של 1,685 אלפי ₪ בהוצאה לתקצוב פעילות מטה אגף לעדות לא יהודיות.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 062202 – פיתוח מבני דת לעדות לא יהודיות: 2,000 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב שנועדו עבור בתי עם לעדות לא יהודיות.

ינון אזולאי: התחזוקה של הפרויקטים והשדרוג זה גם מה שקשור לבחירות המקומיות?

ידידיה גרינוולד: בין היתר.

ינון אזולאי: איזה שדרוג הולכים לעשות שם?

ינון אזולאי: הגיעה לא מזמן פנייה כזאת של שדרוג.

ידידיה גרינוולד: יש להם את מערכת ברק שהם עדיין באמצע לפתח ונדרש תקצוב נוסף בשביל המשך הפיתוח.

ידידיה גרינוולד: בגלל שהבחירות הן בשנה הבאה ברשויות המקומיות המשרד מתחיל כבר עכשיו להתכונן לקראתן ומועברים 25 מיליון לטובת זה.

ינון אזולאי: ב-06201 יש תכניות אסטרטגיות במינהל התכנון.

ינון אזולאי: מטה התכנון זה מינהל התכנון?

ידידיה גרינוולד: לא, מטה התכנון זה לא מינהל התכנון.

ידידיה גרינוולד: מינהל התכנון נמצא בסעיף תקציבי נפרד.

ידידיה גרינוולד: פה זה מטה התכנון, לא מינהל התכנון.

אלכס קושניר: אולי זאת אחת הבעיות שלנו - שכל אחד בסעיף תקציבי נפרד.

ינון אזולאי: סך ארבעה וחצי מיליון ₪ בהוצאה עבור הוצאות ביטחוניות מיוחדות לאבטחה של שרה מאוימת.

ינון אזולאי: האם יש כסף בנוסף לארבע וחצי מיליון?

ידידיה גרינוולד: זו תוספת.

ידידיה גרינוולד: הארבעה וחצי מיליון הם תוספת עבור האבטחה הרגילה בהתאם למה ששירות הביטחון הכללי הגדיר.

ינון אזולאי: קמפיין לפרסום רחצה בטוחה בחודשי הקיץ - איפה אתם מפרסמים את הקמפיין הזה?

רינת הכהן: הפרסום נעשה בכל מקום ברשויות המקומיות.

ינון אזולאי: האם התקציב הולך לרשויות המקומיות והן מפרסמות, או שמשרד הפנים מפרסם?

רינת הכהן: התקציב מבוצע באמצעות הרשויות המקומיות ואנחנו מתקצבים את הרשויות לטובת הדבר הזה.

ינון אזולאי: המיליון 800 מספיקים לכל הארץ?

רינת הכהן: הוא לקמפיין הנקודתי הזה.

רינת הכהן: יש להם עוד תקצוב לטובת כל האבטחה של חופי הרחצה.

יעל רון בן משה: האם יש איזו שהיא התייחסות לקראת עונת הרחצה לנושא של קריסת המצוקים?

רינת הכהן: זה נושא אחר.

יעל רון בן משה: אני יודעת שזה נושא אחר, אבל זה מאיים על הבטיחות של הנמצאים בים.

יעל רון בן משה: יש מספר מצוקים שהם ממש בסכנת קריסה.

יעל רון בן משה: בעמק חפר ובחדרה הוצאו צווי סגירה לעסקים שנמצאים על המצוק.

יעל רון בן משה: על החוף נמצאים אזרחים שלא מודעים לעניין.

ידידיה גרינוולד: אני מכיר את הנושא של המצוק החופי, הייתי גם אצל חברת הכנסת בכמה דיונים בוועדה.

ידידיה גרינוולד: המצוק החופי מטופל דרך סעיף 18, דרך תקציבי הפיתוח שמשרד הפנים מקצה - לא רלוונטי לסעיף הזה.

ידידיה גרינוולד: יש את הכסף שהוקצה עד היום.

ידידיה גרינוולד: אנחנו מכירים את הבעייתיות ומנסים לדון בה.

יעל רון בן משה: שלא ממומש.

ידידיה גרינוולד: נכון, אותם 60 מיליון שהוקצו בשנת 2018.

ידידיה גרינוולד: אנחנו מדברים רק על הפן היבשתי, כי המצוק החופי בהיבט הימי תוקצב.

ידידיה גרינוולד: זה נושא שאנחנו מכירים ודנים בו לקראת השנים הבאות.

יעל רון בן משה: אני מציעה להזהיר את הציבור במקומות שבהם יש סכנה לקריסת המצוקים - זה כבר גבה חיי אדם.

אופיר כץ: אנחנו עדים בתקופה האחרונה לכל הסוגיה של חידוש דרכונים.

אלכס קושניר: זה רשות האוכלוסין, זה לא משרד הפנים.

אופיר כץ: זה שייך למשרד הפנים.

ינון אזולאי: יש פה חמישה תקנים שמעבירים להם.

אופיר כץ: אם יש מצוקה כזאת גדולה ואנשים מחכים כל כך הרבה זמן, למה לא מעבירים כסף כדי להתגבר על הבעיה הזאת?

אופיר כץ: לשם תוסיפו תקנים, שם תשדרגו את השירות.

ולדימיר בליאק: הוסיפו.

אופיר כץ: כמה הוסיפו?

ולדימיר בליאק: 20 בחודש מאי ועוד 20 בחודש יוני.

אלכס קושניר: גם הוסיפו תקנים וגם פתחו לשכות חדשות.

ינון אזולאי: לקחו חמישה תקנים מרשות האוכלוסין, לא?

ידידיה גרינוולד: לא לקחו מרשות האוכלוסין.

ידידיה גרינוולד: משרד הפנים מספק שירותי חשבות לרשות האוכלוסין.

ינון אזולאי: לגבי שירותי דת שוטפים לעדות לא יהודיות.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר פורסם שנוספו 25 תקנים עבור אימאמים.

ינון אזולאי: איפה התקציב הזה נמצא?

ידידיה גרינוולד: זו החלטת ממשלה שלמיטב ידיעתי טרם עברה, לכן זה עדיין לא בא לידי ביטוי.

משה גפני: שר האוצר אמר שכן, הוא התחייב ל-35 אימאמים.

משה גפני: יכול להיות שהוא סתם אמר?

אלכס קושניר: מכינים את החלטת הממשלה וכשהיא תבוא אלינו נאשר או לא נאשר אותה.

ינון אזולאי: כמה אימאמים יש?

ידידיה גרינוולד: משהו כמו 300.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה היא לא כמה יש, השאלה כמה צריך.

ינון אזולאי: האם מה שמביאים מספק את הצרכים של המגזר?

ידידיה גרינוולד: זה מתחלק בין אימאמים לבין אנשי דת אחרים.

ידידיה גרינוולד: אני לא יודע את הפילוח הפנימי, אבל ברגע שתעבור החלטת הממשלה זה יבוא לוועדת כספים.

ינון אזולאי: גם התקצוב שיש פה הוא תקצוב מזערי.

ינון אזולאי: אם אני מסתכל על תכנית אחרי זה, על תכנית 02202, אני רואה שיש שני מיליון ₪ עבור בתי עלמין ובתי עם.

ינון אזולאי: כמה סך הכל תקציב יש לך עבור בתי עלמין בעדות הלא יהודיות?

ידידיה גרינוולד: בהתאם להחלטה 550 נוספו 20 מיליון לטובת מבני דת, בהתאם להחלטה 716,717 נוספו עוד עשרות מיליונים עבור בתי עלמין לעדות לא יהודיות.

ידידיה גרינוולד: פה מדובר בהרשאה עבור בתי עם, שזה מקומות כינוס ליד בתי עלמין.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים מהחברה היהודית שיש מחסור והמועצות משלמות עליו.

ינון אזולאי: מי משלם את זה פה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאין להם מועצות דתיות, אנחנו יודעים שהרשויות משלמות על פי קולות קוראים.

ינון אזולאי: חסרים להם עשרות מיליונים, לא שני מיליון כפי שאתם מבקשים פה.

ינון אזולאי: על כבוד הנפטר, עם כל הכבוד, אין חולק, לא משנה אם הוא יהודי או גוי.

ינון אזולאי: בבתי העלמין של החברה הערבית אתה רואה ביזיון של כבוד המת, אתה רואה עקירה של קברים, אתה רואה שאין דרכים להגיע.

ינון אזולאי: אני חושב שהגיע הזמן לשים גם במקומות האלה כסף לא קואליציוני.

ידידיה גרינוולד: בהחלטות הממשלה של המיעוטים נוספו כ-50 מיליון עבור זה - הם יבואו בהמשך לוועדה.

אופיר כץ: המבנים האלה הם מבנים די גדולים שנכנסים אליהם אלפי אנשים.

אופיר כץ: מי ייהנה מהשני מיליון האלה?

אופיר כץ: שני מיליון זה שום דבר - אני לא יודע אם אתה יכול לשפץ בזה שני מבנים.

אופיר כץ: מה הסכום הזה ייתן?

ידידיה גרינוולד: זה צורך שהוצג כבר כמה פעמים בעבר.

ידידיה גרינוולד: זה משהו שמשרד הפנים לא עשה עבור בתי עם.

ידידיה גרינוולד: עד עכשיו תקצבו את בתי העלמין ואת מבני הדת.

אופיר כץ: מה זה שני מיליון?

אופיר כץ: איזה מן קול קורא זה?

ידידיה גרינוולד: זה קול קורא שהוא ניסיוני.

ינון אזולאי: הוא יהיה רק שני מיליון, או שיכול להיות שיהיה לו עוד כסף?

אופיר כץ: מה אתה יכול לשפץ בשני מיליון?

משה גפני: מה זה שני מיליון?

משה גפני: שני מיליון נראה כמו קמחא דפסחא.

אופיר כץ: הקול קורא של שני מיליון יצא לכלל הרשויות, לכלל בתי העם הלא יהודיים?

ידידיה גרינוולד: כן, מכיוון שזה משהו חדש.

ידידיה גרינוולד: בתי עם זה משהו שלא מתוקצב על ידי משרד הפנים.

אופיר כץ: כמה בתי עם יש?

ידידיה גרינוולד: אני לא יודע כמה יש, לא הייתה התייחסות לזה.

ידידיה גרינוולד: משרד הפנים מתקצב מבני דת, מתקצב בתי קברות.

ידידיה גרינוולד: כעת הוחלט להקצות גם את ההרשאה הזאת.

ידידיה גרינוולד: תקציב מבני הדת גדל.

ידידיה גרינוולד: זה פרויקט ניסיוני חדש שבשנים הבאות יותאם.

אופיר כץ: הקול קורא הזה הוכן?

ידידיה גרינוולד: לא, קודם כל צריך לעשות העברה תקציבית.

משה גפני: אנחנו יודעים מה ההוצאות, וזה גם מה ששאלו החברים שלי, של בית עם, של מקום הספד, של בית עלמין.

משה גפני: כשאתה מביא לפה הוצאה של שני מיליון, אפילו שאתה אומר שזה ניסיוני, זה אומר שמישהו קיבל הבטחה כזאת, אחרת מה זה שני מיליון?

משה גפני: או שמביאים את הסכום הגדול שהוא סכום שאפשר להשתמש בו לדברים האלה, או שלא מביאים כלום.

משה גפני: זה שאתה מביא שני מיליון שקל אומר שזה כנראה מיועד לאיזה שהוא מקום או שאיזה חבר כנסת ביקש את זה, אחרת אין הסבר לדבר הזה.

ידידיה גרינוולד: כנראה שעד היום זה תוקצב דרך תקציבי פיתוח וכיום מקצים תקציב ייעודי עבור זה.

משה גפני: מה יעשו עם שני מיליון?

ידידיה גרינוולד: זה לא יהיה במקום ספציפי, יפורסם קול קורא.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 61-64, מי נגד?

אלכס קושניר: פנייה 61-64 אושרה.

פטין מולא: שני מיליון אתה נותן לכל בתי הקברות במגזר הלא יהודי?

אלכס קושניר: זה לא לבתי קברות, זה לבתי עם.

מופיד מרעי: אלה תקציבים שוטפים של בתי עלמין לאחזקה שוטפת.

מופיד מרעי: נכון ששני מיליון הם מעט לכל הישובים הלא יהודיים, אבל זה לא מיועד למישהו.

מופיד מרעי: אם זה היה מוגדר למישהו, זה היה מוגדר לכל הישובים הלא יהודיים.

פטין מולא: רביזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מס' 72.

יגאל גוטשל: פנייה 72 דנה בסעיף 26 – המשרד להגנת הסביבה.

יגאל גוטשל: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 50 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב עבור המשרד להגנת הסביבה לצורך יישום החלטת ממשלה 550 מיום 24 באוקטובר 2021.

יגאל גוטשל: תכנית מס' 1 היא תכנית 261201, תכנית הפעולות של יחידות המשרד – תקצוב סך של 50 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב עבור פעולות לשיפור איכות הסביבה וההיערכות לשינויי האקלים בהתאם להחלטת ממשלה 550 מיום 24 באוקטובר 2021 שעניינה התכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת 2026.

יגאל גוטשל: תכנית מס' 2 היא תכנית 261304 – קרן צער בעלי חיים.

יגאל גוטשל: מטרת השינוי היא תקצוב סך של שלושה וחצי מיליון ₪ בהוצאה מתכנית פעילות יחידות המשרד עבור תמיכות בנושא צער בעלי חיים.

אופיר כץ: מה זה חברת המצוק החופי?

יגאל גוטשל: זו חברה ממשלתית שמנהלת פעולות של הקמה של שוברי גלים והזנות חול בשביל למנוע את ההתמוטטות של המצוק.

משה גפני: בעבר גם עבר כסף לדברים האלה?

יגאל גוטשל: זה בתקציב הבסיס של המשרד.

יגאל גוטשל: בפנייה הזאת אין תקצוב של זה.

אופיר כץ: מה זה תכנית לצמצום זיהום אוויר?

יגאל גוטשל: מתוקף חוק אוויר נקי יש אחת לחמש שנים תכנית לאומית לצמצום זיהום אוויר.

יגאל גוטשל: בתכנית האחרונה רוב הפעולות היו התקנה של מסננים על רכבי דיזל, סבסוד אוטובוסים חשמליים, ועוד דברים נוספים שאני לא יודע לשלוף.

ינון אזולאי: מאיפה נלקח הכסף?

יגאל גוטשל: כיוון שמדובר בהרשאה להתחייב לא נדרש לזה מקור.

ינון אזולאי: מה הקשר של החלטת ממשלה 550 למטרות השינוי בתכנית מס' 1?

ינון אזולאי: מה יש שם שאין באחרים?

ינון אזולאי: על מה אתה שם שם דגש?

יגאל גוטשל: גם שיקום נחלים, גם בנייה ירוקה במבני חינוך, גם מניעת מחלות זואונוטיות.

ינון אזולאי: זה עובר דרך המועצות או דרך המשרד ישירות?

קרן יצחק פרידמן: יש קול קורא לשיקום נחלים, שזה קול קורא דרך רשויות ניקוז, יש תכנית היערכות לשינוי אקלים שתועבר דרך אשכולות או איגודי ערים, יש קול קורא למניעת תחלואה של מחלות זואונוטיות שיהיה דרך הרשויות המקומיות ואשכולות, ויש בנייה ירוקה שתהיה באמצעות משרד החינוך במבני חינוך ובבתי ספר.

משה גפני: כמה כסף יש בקרן לשמירת נחלים?

יגאל גוטשל: אין קרן כזאת במשרד להגנת הסביבה.

קרן יצחק פרידמן: זה לא משהו שעובר דרכנו.

משה גפני: כמה כסף יש לשיקום נחלים?

קרן יצחק פרידמן: 16 מיליון שקל.

ינון אזולאי: כמה כסף יש סך הכל בתוך קרן צער בעלי חיים?

קרן יצחק פרידמן: הקרן ניזונה מקנסות אבל העיקר זה התקציב.

ינון אזולאי: מאיזה קנסות זה ניזון?

קרן יצחק פרידמן: זה מה שמשרד החקלאות מטיל על פגיעה בבעלי חיים.

ינון אזולאי: אתם לא יודעים כמה כסף סך הכל יש בקרן?

קרן יצחק פרידמן: משהו בסביבות עשרות אלפי שקלים.

ינון אזולאי: זה כי אין באמת נזק לבעלי חיים או בגלל שלא אוכפים את זה?

קרן יצחק פרידמן: לא אוכפים.

ינון אזולאי: מי אמור לאכוף?

קרן יצחק פרידמן: משרד החקלאות.

ינון אזולאי: למה משרד החקלאות לא אוכף?

ינון אזולאי: הקרן למניעת זיהום ים היא גם תחת משרד החקלאות?

קרן יצחק פרידמן: לא.

ינון אזולאי: כמה יש בקרן הזאת?

ינון אזולאי: שם בטוח יש יותר.

קרן יצחק פרידמן: שם יש יותר.

יגאל גוטשל: יש שם כמה עשרות מיליונים.

ינון אזולאי: עבור מה הולך הכסף שם?

יגאל גוטשל: לפעילות של החברה הימית, לרגולציה על הזרמות שנשפכות לים, להיערכות לאסונות.

ינון אזולאי: הטיפול באסון הזפת היה חלק - -?

יגאל גוטשל: הגיע תקציב משם וגם מהרשויות המקומיות שעשו פעולות ניקוי.

ינון אזולאי: אם יש חוות דגים בתוך הים, הן מקבלות פיצוי בסערה מהקרן?

יגאל גוטשל: אני לא יודע להגיד.

משה גפני: מה זה ההטמנה בקרן לשמירת הניקיון?

משה גפני: מה זה עושה שם?

קרן יצחק פרידמן: זה היטלי הטמנה שהרשויות משלמות.

משה גפני: כמה כסף יש שם?

קרן יצחק פרידמן: אני לא רוצה לנקוב במספר, אני לא יודעת.

משה גפני: אבל הרבה כסף.

קרן יצחק פרידמן: יש שם הרבה כסף.

אופיר כץ: מה זה ניקיון הים והחופים?

אופיר כץ: מה זה אומר?

יגאל גוטשל: זה לא נמצא בפנייה הזאת.

יגאל גוטשל: אחת מהפעולות שהקרן למניעת זיהום ים עושה זה תמיכה ברשויות המקומיות בניקוי החופים.

אופיר כץ: בכל החופים?

יגאל גוטשל: כשהייתה הסערה היו 160 קילומטר של רצועת חוף שנפגעו.

אופיר כץ: אני מדבר על משהו שקורה בשגרה, לא רק אם יש איזה שהוא אסון.

קרן יצחק פרידמן: יש קול קורא לחוף נקי שמיועד לתקצב רשויות בפעילות שוטפת של ניקיון, של חינוך, של אכיפה.

אופיר כץ: כל חוף הוא תחת רשות מקומית מסוימת?

קרן יצחק פרידמן: יש חופים שהם תחת רשויות מקומיות, יש חופים של רשות הטבע והגנים.

אופיר כץ: הם ניגשים למכרז?

קרן יצחק פרידמן: לקול הקורא.

ינון אזולאי: השלושה וחצי מיליון ₪ בהוצאה עבור תמיכות בנושא צער בעלי חיים לא עוברים דרך עמותות?

קרן יצחק פרידמן: פה מדובר בתמיכות לעמותות לרווחת בעלי חיים.

קרן יצחק פרידמן: הכסף מיועד לאחזקה, שיקום והקמה של מתקנים.

קרן יצחק פרידמן: מדובר על טיפולים רפואיים, מזון.

אלכס קושניר: זה קול קורא לפי 3א?

קרן יצחק פרידמן: אני לא יודעת להגיד.

קרן יצחק פרידמן: זו תמיכה לעמותות.

אלכס קושניר: אז זה 3א.

משה גפני: כל עמותה יכולה להגיש בקשה?

קרן יצחק פרידמן: כל עמותה לרווחת בעלי חיים.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה מס' 72 של המשרד להגנת הסביבה, מי נגד?

אלכס קושניר: פנייה 72 אושרה.

משה גפני: רביזיה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.