ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 138, 2022-06-06 12:30

עידית סילמן: שלום רב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

עידית סילמן: על סדר-היום: מבצע חיסוני הפוליו – ישיבת מעקב.

עידית סילמן: סליחה על העיכוב – חיכינו לאמצעים טכניים כאלה ואחרים.

עידית סילמן: דיברנו על חיסוני הפוליו, עשינו על זה דיון ואנו רוצים לדעת איפה זה עומד הלכה למעשה, האם יש חיסון שהוא באמת מספק בקרב ילדים ונוער, ובמה דברים אמורים.

עידית סילמן: קבלנו גם פניות לוועדה שהחיסונים לא מספיק זמינים בשעות שבהם ההורים נמצאים ויכולים לקחת את הילדים, שיש חלון הזדמנויות מאוד צר.

עידית סילמן: באמת דיברנו בעיקר על מי שלא קיבל את החיסון, בנגיף המוחלש בשתי טיפות בין 2005 עד 2013 בעיקר בגילאי 9 עד 17 בערך כשלא היה חלק מתוכנית החיסונים.

עידית סילמן: לכן מבצע החיסונים נערך גם על ידי קופות החולים ואנו רוצים לשמוע על זה בקרה.

עידית סילמן: לפי הנתונים שפורסמו, הבנו שיש אחוזים מועטים בלבד של מתחסנים, כ-5% בלבד שבאו להתחסן נגד פוליו, במכבי הנתונים דומים - רק 6%.

עידית סילמן: בקופת חולים מאוחדת כ-9,000 מתוך 300,000 הילדים המבוטחים שזה 3% בלבד ובקופת חולים לאומית מעט יותר מ-3% כך שהרף הוא 5%, 6%.

עידית סילמן: אנו רוצים לשמוע מנציגי משרד הבריאות על מצב ההתפרצות ואיפה עומד מבצע ההתחסנות העכשווי, והאם הוא הוגדר על ידי משרד הבריאות כהצלחה או לא, ואיך אנו יכולים והאם צריכים וכמה מקרים פתולוגיים התגלו מאז.

עידית סילמן: בבקשה, ד"ר ליאור הכט שגיא.

עידית סילמן: אגב נכון שהנתונים הם כאלה נמוכים?

ליאור הכט שגיא: הבאתי את הנתונים העדכניים ואשמח לפרט כי כפי שאנו יודעים אנו מדברים על שני סוגי חיסונים שונים ועל קבוצות גיל שונות.

ליאור הכט שגיא: אני אתן כמה שורות של רקע כללי כדי לחבר את כל הנוכחים, גם בזום וגם בוועדה.

ליאור הכט שגיא: כל סיפור הפוליו הנוכחי מתחיל מדיגום ביוב חיובי באזור ירושלים, במקביל הופעת מקרה קליני, שיתוק בילדה כבת 4 נשים לא מחוסנת כלל באזור ירושלים.

ליאור הכט שגיא: בהמשך דיגומי ביוב חיוביים במקומות שונים בארץ כולל במרכז הארץ, כמו בני ברק, ובצפון הארץ כדוגמה טבריה.

ליאור הכט שגיא: מייד עם הידיעה על דיגומי הביוב החיוביים והמקרה הקליני של הילדה פעולות מיידיות שננקטו על ידי משרד הבריאות, הנחיות לצוותים הרפואיים כולל הדרכה והסברה ייעודיים לצוותים הרפואיים, סיעוד ורפואה, הגברת ניטור אקטיבי, גם ניטורי ביוב וגם ניטור קליני, מה שאנו קוראים לו ניטור AFP, עבודה מול בתי החולים באופן יום-יומי ושוטף לבדוק אם חלילה יש מקרים של שיתוק ילדים נוספים, התחלת סקר צואות וכל הדבר הזה כדי לזהות את התחלואה החבויה שידענו שקיימת ברגע שקיימת שראינו את דיגומי הביוב החיוביים.

ליאור הכט שגיא: בנוסף מינוי וכינוס ועדה מייעצת להתמודדות עם התפרצות הפוליו.

ליאור הכט שגיא: מדובר בוועדת מומחים עצמאית בלתי תלויה עם כתבי מינוי.

ליאור הכט שגיא: מיטב המומחים בארץ מדיסציפלינות שונות כמו בריאות הציבור, אפידמיולוגיה, רפואת ילדים, מחלות זיהומיות, מיטב המומחים.

ליאור הכט שגיא: הוועדה מתכנסת אחת לשבע, שבועיים.

ליאור הכט שגיא: בממוצע זה יוצא אחת בשבוע וחצי.

ליאור הכט שגיא: מציגים בפניה את התקדמות המבצע, את הנתונים העדכניים, ודנים בסוגיות השונות שקשורות למבצע.

ליאור הכט שגיא: מאחר שאין טיפול למחלת הפוליו - המחלה גורמת לשיתוק בילדים, כשהוא קורה אין לנו דרך לטפל.

ליאור הכט שגיא: המיקוד הוא במניעה, כפי שרפואת ילדים יודעת לעשות ועוסקת במחלות אחרות – מניעה, מניעה ושוב מניעה.

ליאור הכט שגיא: לאור זאת יצאנו למבצע חיסון - שתי טיפות 2022.

ליאור הכט שגיא: השלב הראשון של המבצע התחיל במחוז ירושלים שם התגלה המקרה הקליני של אותה ילדה וגם דגימות הביוב החיוביות הראשונות היו מאזור ירושלים.

ליאור הכט שגיא: לאחר מכן המבצע הורחב לשאר הארץ בהינתן דגימות הביוב החיוביות שנתגלו משאר הארץ וההבנה שמדינת ישראל כולה היא יחידה אפידמיולוגית אחת וכדי למגר את הפוליו ממדינת ישראל אנו רוצים למגר אותו מכל המחוזות בארץ.

ליאור הכט שגיא: המבצע התחיל במחוז ירושלים עם השלמות חיסונים מסיביות, רייצ'ינג אאוט, טלפונים להורים- - -

עידית סילמן: לכתחילה לא היו חיסונים מספקים.

עידית סילמן: כלומר היה מחסור.

ליאור הכט שגיא: יש כיסי אוכלוסייה מסוימים אם נדבר על מחוז ירושלים בפרט – שאנחנו יודעים שהסטטוס החיסוני שלהם בתחילת המבצע היה יחסית נמוך.

ליאור הכט שגיא: אתן דוגמה – הקהילה החרדית בשכונת מאה שערים אנו יודעים שיש שם כיסי אוכלוסייה שפחות נענים.

עידית סילמן: אני לא מדברת מבחינת היענות אלא מבחינת ההיצע שלכם.

עידית סילמן: יצרנו קשר ולא היו חיסונים הלכה למעשה.

עידית סילמן: היתה תקופה שהיו חסרים בה חיסונים.

עידית סילמן: השאלה אם המצב הזה נכון גם להיום.

ליאור הכט שגיא: תכף נפרט איך המבצע קורה כי המבצע מחולק בין קבוצות גיל שונות, בין טיפות החלב של משרד הבריאות לילדים גדולים יותר, קופות החולים.

ליאור הכט שגיא: יש לנו שקפים בהמשך לגבי זה.

ליאור הכט שגיא: לגבי מחוז ירושלים התחלנו עם מישוג אקטיבי להורים לילדים שטרם השלימו את שגרת החיסונים.

ליאור הכט שגיא: ההורים נקראו להשלים את החיסון לילדים.

ליאור הכט שגיא: במחוז ירושלים בלבד – צריך הסבר רקע על שני סוגי החיסונים השונים?

עידית סילמן: עדיף להגיד כדי שנזכיר להורים שוב.

עידית סילמן: יש שני סוגי חיסונים שילדים יכולים לקבל לפוליו.

ליאור הכט שגיא: החיסון המאומת IPV ניתן בזריקה 4 פעמים בשנה הראשונה לחיים.

ליאור הכט שגיא: תפקידו להגן על הילד מפני ההסתמנות הקלינית מפני שיתוק הילדים.

ליאור הכט שגיא: החיסון הזה לא מונע מהילד להידבק ולהמשיך להפריש את נגיף הפוליו בצואה.

ליאור הכט שגיא: כדי לעשות את זה אנחנו צריכים לתת חיסון נוסף שנקרא OPV, חיסון חי מוחלש.

ליאור הכט שגיא: ניתן בטיפות פעמיים, בגיל חצי שנה ובגיל שנה וחצי בחיסוני השגרה עצמם לפני המבצע.

ליאור הכט שגיא: במחוז ירושלים היה חשוב מאוד להעלות את כיסוי החיסוני ב-IPV, בכיסוי המאומת.

ליאור הכט שגיא: את הטיפות, את החיסון החי מוחלש, ניתן להתחיל לתת רק עם המנה השנייה של חיסון ה-IPV.

ליאור הכט שגיא: לכן קודם כל היה ריצ'ינג אאוט אקטיבי מסיבי.

ליאור הכט שגיא: למעלה מ-25,000 ילדים הגיעו וקיבלו את מנת ה-IPV הראשונה.

ליאור הכט שגיא: כעבור מספר שבועות, כשהיו יכולים לקבל מנת ה- IPV

ליאור הכט שגיא: השנייה, אז גם התחילו לקבל את סדרת החיסונים של ה-OPV, החיסון החי מוחלש.

ליאור הכט שגיא: בנוסף לכל הפעולות שנעשו אנו מקיימים הערכות מצב שוטפות של כלל הגורמים, גם משרד הבריאות וגם מחוצה לו, כולל הקופות באופן יום יומי כמעט והדוק.

ליאור הכט שגיא: מבחינת עדכוני מעבדה שרצינו להציג לוועדה.

ליאור הכט שגיא: קודם כל נדבר על הדגימות ההומניות – לבני אדם, מילדים, להבדיל מדגימות סביבתיות שאלה ניטורי הביוב שכבר אציג.

ליאור הכט שגיא: יש ילדה אחת עם שיתוק שיש לה פוליו חיובי בצואה.

ליאור הכט שגיא: פרט לה שיש לה תסמינים קליניים אנו יודעים על עוד 8 ילדים שהם א-תסמיניים.

ליאור הכט שגיא: הגילאים נעים בין 3 חודשים עד 17 שנים.

ליאור הכט שגיא: ארבעה מתוכם עלינו עליהם דרך סקר צואות של מגעים של אותה ילדה עם ההסתמנות הקלינית של השיתוק.

ליאור הכט שגיא: על 4 נוספים עלינו דרך סקר צואות נוחות, אבל הצואות האלה נלקחו מילדים מהשכונות שסובבים אותה ילדה ולכן אנו מניחים שיש הקשר אפידמיולוגי בין כל הילדים האלה כי הם גרים באזור גיאוגרפי יחסית קטן ויחסית צפוף.

ליאור הכט שגיא: כלומר ילדה אחת עם הסתמנות קלינית ועוד 8 ילדים ללא תסמינים אבל עם פוליו חיובי בצואה.

ליאור הכט שגיא: כולם ממחוז ירושלים.

ליאור הכט שגיא: חשוב להדגיש שאנחנו דוגמים צואות של ילדים באקראי גם מחוץ למחוז ירושלים, גם ממרכז הארץ, מבני ברק, מהצפון.

ליאור הכט שגיא: עד כה לא נמצאו דגימת חיוביות מהסקרים האלה.

עמיחי תמיר: כשאת מדברת על תסמינים של אותה ילדה – אני מומחה לחקר מגפות, ואני נפגע פוליו – זה מאוד רלוונטי.

עמיחי תמיר: אותה ילדה שאתם מדברים עליה היא עם סימנים קליניים קשים?

עמיחי תמיר: פגיעה בגפיים התחתונות או העליונות או גם וגם?

ליאור הכט שגיא: ככל הידוע לי, גם בגפה עליונה, גם בגפה תחתונה ועם סימני שיתוק.

ליאור הכט שגיא: עונה על הגדרת המקרה של שיתוק רף 1.

ליאור הכט שגיא: מבחינת דגימות הביוב, מה שאנו קוראים ניטור סביבתי.

ליאור הכט שגיא: למדינת ישראל יש ניטור סביבתי של ביוב באופן שוטף כמעקב אחרי פוליו.

ליאור הכט שגיא: בתקופת הקורונה המעקב הזה הוגבר כדי לדגום קורונה בביוב והרשת הזו משמשת אותנו לניטור של פוליו גם היום.

ליאור הכט שגיא: יש מעקב אקטיבי מכ-15 נקודות דיגום בישראל ועוד כ-15 נקודות דיגום בשטחי הרשות הפלסטינית.

ליאור הכט שגיא: מרבית התשובות החיוביות מדיגומי הביוב הן ממחוז ירושלים.

ליאור הכט שגיא: הדגימה המולקולרית החיובית האחרונה היא מ-28 במאי מבית שמש, זו הדגימה האחרונה שיש.

ליאור הכט שגיא: התרבית האחרונה היא מ-18 באפריל מקדרון שזו נקודת דיגום בירושלים.

ליאור הכט שגיא: לאורך החודשיים האחרונים היו דגימות בודדות חיוביות מאזורים שונים במדינת ישראל - גם ירושלים, בית שמש, מודיעין אבל גם מבני ברק ומטבריה.

ליאור הכט שגיא: כרגע אנו מזהים ירידה בדיגומי הביוב החיוביים מחוץ למחוז ירושלים אבל בירושלים עדיין יש דיגומי ביוב חיוביים ונראה את זה בטבלה.

ליאור הכט שגיא: זה נראה קצת מפחיד.

ליאור הכט שגיא: אלה טבלאות שמנטרות לפי שבוע, לפי תאריך.

ליאור הכט שגיא: רואים את נקודות הדיגום שנלקחו.

ליאור הכט שגיא: צבע אדום אומר דיגום ביוב חיובי לפוליו.

ליאור הכט שגיא: ירוק - ביוב שלילי לפוליו.

ליאור הכט שגיא: אפשר לראות לראות איפה אנו עומדים מבחינת נקודות דיגום ביוב חיוביות.

ליאור הכט שגיא: בית שמש היתה חיובית לאורך אפריל.

ליאור הכט שגיא: אחרי זה מספר דיגומים שליליים אבל יש לנו דיגום מ-28.5 שהוא חיובי חלש.

ליאור הכט שגיא: לא אכנס לערכי ה-CT.

ליאור הכט שגיא: בני ברק – אפשר לראות מספר דיגומי ביוב חיוביים לאורך אפריל.

ליאור הכט שגיא: מבחינת בני ברק לאורך חודש מאי מרבית נקודות הדיגום היו שליליות.

ליאור הכט שגיא: היתה קפיצה קטנה לקראת סוף חודש מאי אבל מ-21 במאי כל נקודות דיגום הביוב מבני ברק הן שליליות.

ליאור הכט שגיא: ירושלים, האזור הפעיל שאנו יודעים שהביוב היה חיובי לאורך כל הדרך, עדיין יש נקודות חיוביות מאזורים שונים בירושלים.

ליאור הכט שגיא: אם אסכם את נושא הביוב, עדיין יש נקודות דיגום ביוב חיוביות בירושלים.

ליאור הכט שגיא: מחוץ לירושלים אנו כן מזהים ירידה ושיפור ניכר מהבחינה הזו.

ליאור הכט שגיא: מבחינת המבצע, מטרת המבצע שלשמו יצאנו שתי טיפות 2022 תוספת והשלמת חיסוני פוליו לילדים מגיל 6 שבועות עד 17 שנים, כדי לבלום את התפרצות הפוליו במדינת ישראל, למנוע תחלואה קלינית נוספת.

ליאור הכט שגיא: בכל העולם יש תוכנית של ארגון הבריאות העולמי למיגור הפוליו מכל העולם.

ליאור הכט שגיא: מדינת ישראל היא חלק מהתוכנית.

ליאור הכט שגיא: זה שוב המקום להדגיש – לפוליו אין טיפול.

ליאור הכט שגיא: שיתוק קליני בילד זה דבר נוראי שמלווה אותו כל חייו ולכן יש חשיבות עליונה במעלה למניעה.

עידית סילמן: למה הוחלט להפסיק מתן החיסון?

ליאור הכט שגיא: לא הוחלט להפסיק.

ליאור הכט שגיא: אדייק את הפרסום שהיה, זה בחלק של ההסברה אדייק.

ליאור הכט שגיא: איך המבצע מתרחש – יש גילאים שונים של ילדים שמתחסנים.

ליאור הכט שגיא: עד גיל 6 אנו מחסנים בטיפות החלב.

ליאור הכט שגיא: מעל גיל 6 בקופות החולים.

ליאור הכט שגיא: טיפות החלב גם הן פרוסות בין טיפות החלב של משרד הבריאות, קופות החולים ועיריות או רשויות מקומיות לצד מרפאות של קופות החולים.

ליאור הכט שגיא: המטרה היתה לפרוס ולהנגיש את השירות כמה שיותר על ידי כל הגורמים המחסנים כדי להנגיש את החיסונים בצורה המרבית.

ליאור הכט שגיא: החל ממחצית אפריל התחיל מבצע השלמת החיסונים ברמה הארצית.

ליאור הכט שגיא: התחיל בירושלים והתרחב לשאר הארץ.

ליאור הכט שגיא: לקראת סוף אפריל הצטרפו קופות החולים למבצע.

ליאור הכט שגיא: היה תהליך לא פשוט בנושא הסדרת התקציב.

ליאור הכט שגיא: קופות החולים חיכו להסדרת התקציב, רק כשזה קרה וזה לקח זמן עם המון-המון מאמצים ואנרגיות – ק אז הם הצטרפו למבצע.

ליאור הכט שגיא: מבחינת לוחות הזמנים, מבצע הוא מבצע.

ליאור הכט שגיא: התקציב ניתן

ליאור הכט שגיא: לזמן מוגבל מתוך מחשבה שריכוז המאמצים צריך להיעשות בזמן מוגבל אבל החיסון נגד הפוליו לא בעל תאריך תפוגה או תאריך יעד.

ליאור הכט שגיא: אנו רואים את החשיבות בהתחסנות ילדי ישראל והשלמת החיסונים ראשונה במעלה וגם כשהמבצע נגמר מבחינת ההיבטים התקציביים שלו או ההתקשרויות מול קופות החולים, כמובן שהשלמת החיסונים תימשך כי הפוליו פה עדיין, ואנו מתכוונים להגן על הילדים.

ליאור הכט שגיא: פרקטית, ילדים עד גיל 6 שנדרשים להשלמת חיסון חי מוחלש פונים לטיפות חלב הם ואחיהם הגדולים מתוך רצון לא להפריד משפחות.

ליאור הכט שגיא: אם יש משפחה מרובת ילדים אנו רוצים שכל הילדים ייגשו בבת אחת בשביל להקל עליהם ולהנגיש את החיסון בצורה המיטבית.

ליאור הכט שגיא: ילדים מעל גיל 6 שנדרשים לחיסון החי מוחלש פונים לקופות החולים.

ליאור הכט שגיא: כבר ניגע בנושא של קופות החולים כי יש פה אתגר גדול.

ליאור הכט שגיא: בכל מקרה של חיסון חי מוחלש ניתן לקבל גם בטיפות חלב וגם בקופות החולים אבל ילד שצריך את הזריקה את ה- IPV את הזריקה מקבלים רק בטיפות החלב.

עידית סילמן: קצת מורכב הייתי אומרת, גם לאנשים כמונו שלקחו את הילדים שלהם והשלימו להם חיסונים.

עידית סילמן: כאלה שכבר בקשר עם משרד הבריאות ומכירים ויש להם האפשרות.

עידית סילמן: זה היה בשבילי מבצע מורכב יחסית.

עידית סילמן: זה לא היה קל.

ליאור הכט שגיא: נכון.

ליאור הכט שגיא: אנו בקשר עם קופות החולים.

ליאור הכט שגיא: כל יום עד גיל 6 טיפות החלב שפרוסות.

ליאור הכט שגיא: מעל גיל 6 קופות החולים וגם אנו מקבלים לא מעט פניות.

עידית סילמן: כי כל אחד צריך להבין מה צריך לפי פנקס החיסונים שלו – מי שלא אבד לו פנקס החיסונים.

עידית סילמן: מי שאבד – תמתינו.

עידית סילמן: אנחנו מעלים את הדיונים האלה כאן של טיפות חלב, ולא סתם העלינו את זה גם בעבר – נעלה את זה ככל הנראה גם בשבוע הבא - משרד הבריאות אמר שצריך לקבל החלטה מה קורה עם טיפות החלב, צריך לארגן את עצמו לזה.

עידית סילמן: בסוף אין פה רצף טיפול, והרצף הטיפולי הזה שמתחילים בטיפות חלב, ממשיכים בקופת החולים, גורם לבעיה של מידע ואיתור מידע.

עידית סילמן: מי שאיבד פנקס חיסונים, זה חתיכת אירוע במדינת ישראל היום, כי לא כל הנתונים נשמרים, בטח לא בתוך קופות החולים ואת לא יודעת מה הילד קיבל, לא קיבל, היה, לא היה, יש לבדוק ולפי זה את מקבלת את ההחלטה איפה ואז לא היה ברור שמגיעים לטיפת חלב ועושים שם את החיסון.

עידית סילמן: אותנו שלחו לאיזה בית ספר בנס ציונה, את ההם שלחו לבית ספר אחר, ואחר כך אמרו לנו: לא שם.

עידית סילמן: זה היה אירוע.

עידית סילמן: ההשלמה הזאת היתה אירוע.

עידית סילמן: גם הפסד שעות עבודה, גם לא כל אחד יכול להרשות לעצמו – זה לא כל כך נגיש.

עידית סילמן: גם לקח זמן עד שקיבלנו בכלל את המידע ועד שהגיעו החיסונים.

עידית סילמן: השאלה מה שונה היום ואיך אנו יכולים לעשות תרשים זרימה לאזרח הפשוט.

ליאור הכט שגיא: כשהולכים למבצע של חיסון ילדים עד גיל 17 שנים, בהתאם להמלצות הוועדה המייעצת, יש פה כמות גדולה של ילדים שאנו רוצים לחסן בטווח זמן קצר, ויש להבין לוגיסטית להבין שטיפות החלב לבדן לא יכולות לעמוד בעומס הזה והיה ברור שלהכניס גם את קופות החולים.

ליאור הכט שגיא: ברור שהיו פה חבלי לידה ולכן אנו מבצעים הערכות מצב שוטפות כל הזמן עם קופות החולים.

ליאור הכט שגיא: גם הקופות בעצמן נרתמו ברגע שנחתמו הסכמים עם האוצר – הקופות נרתמו וגם הן בעצמן קיימו תהליך למידה מיום ליום והשתפרו.

ליאור הכט שגיא: פרסו עוד שירותים, הנגישו עוד שירותים.

ליאור הכט שגיא: אני אישית הייתי אחראית אצלנו על נושא קבלת התלונות והעברתן לקופות החולים לטיפול לראות שיחד עם הקופות אנחנו מטפלים בכל הפניות שהגיעו אלינו ופותרים אותם.

ליאור הכט שגיא: היו חבלי לידה אבל עבדנו מול הקופות יד ביד ובצורה מאוד טובה כדי להנגיש את החיסונים, לפרוס את השירותים, להסביר לציבור כפי שתכף תראו את פעולות ההסברה שנעשו, כדי להביא כמה שיותר הורים לחסן את ילדיהם ולתת מענה לכל הסוגיות שהתעוררו.

ליאור הכט שגיא: עבדנו על זה יד ביד.

ליאור הכט שגיא: בנושא המחשוב, וכל הנושא של הנתונים, זה נושא שעבדנו עליו מאוד קשה.

ליאור הכט שגיא: נתוני המחשוב מהשנים סביב 2010 – לא כל הנתונים היו ממוחשבים.

ליאור הכט שגיא: לקח זמן עד שמערכות - יש פער של שנים שהנתונים היו ממוחשבים אלא ידניים.

ליאור הכט שגיא: יש פה עבודה מסיבית של מערכות מחשוב של משרד הבריאות מול קופות החולים, כשהמטרה היתה אחת – להנגיש את המידע גם לרופאים המטפלים וגם להורים.

ליאור הכט שגיא: היתה פה עבודה מסיבית בשיתוף פעולה מדהים גם מהמחשוב של משרד הבריאות והמחשוב של קופות החולים, והגענו למצב שיש מערכת שמתקשרת – הקופות מעבירות למשרד הבריאות את המידע, משרד הבריאות מעביר לקופות והמידע חשוף להורים.

ליאור הכט שגיא: גם הנושא של התדירות – מפעם בשבוע עבר לפעם ביום, כשהמידע הזה מתעדכן כל הזמן כדי שהרופאים המטפלים יוכלו לראות יוכלו לראות את המידע על המידע על התחסנות העבר של ילדיהם וגם הרופאים המטפלים יוכלו לראות את המידע גם ממשרד הבריאות וגם מקופות החולים.

ליאור הכט שגיא: נעשתה פה עבודה מדהימה.

ליאור הכט שגיא: חשוב לומר את זה.

ליאור הכט שגיא: הנושא של תיקוף נתוני ההתחסנות.

ליאור הכט שגיא: אנחנו רוצים לחסן ב-OPV החיסון החי מוחלש רק ילדים שקיבלו את ה-IPV.

ליאור הכט שגיא: הנושא של תיקוף נתוני ההתחסנות גם עליו היתה עבודה רצינית ויסודית בשילוב עם הקופות.

ליאור הכט שגיא: עוד דבר שעבדנו עליו – מפות JIS.

ליאור הכט שגיא: זה מפות דינמיות עם נתוני התחסנות.

ליאור הכט שגיא: הן מראות לנו היכן יש דיגומי ביוב חיוביים, מה אחוז הכיסוי החיסוני של אותן שכונות שרשת הביוב מנקזת.

ליאור הכט שגיא: למעשה נותנים לנו מפה חכמה לעבוד איתה, איפה למקד את מאמצי ה- - - -האקטיבי שלנו.

ליאור הכט שגיא: גם רופאי המחוזות, במחוזות השונים השתמשו בנתונים האלה והם מתעדכנים און ליין כל הזמן.

ליאור הכט שגיא: זה כלי שעוזר לנו מאוד למקד, איפה שהכי חסר ונדרש ושם לתת את הדגש.

ליאור הכט שגיא: מבחינת מספרים, כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה, הוזמנו לארץ כ-2 מיליון מנות חיסון.

ליאור הכט שגיא: גם פה היתה עבודה מסיבית של משרד הבריאות כדי להביא כזאת כמות של חיסונים לילדי ישראל שלא יחסר לאף אחד.

ליאור הכט שגיא: כ-400 עמדות חיסון של הקופות במשרד הבריאות פרוסות כיום ברחבי הארץ.

ליאור הכט שגיא: לא התחלנו מהמספר הזה - עבדנו קשה מול הקופות כדי להגיע למספר הזה ולהנגיש את השירותים, כולל שעות וימי שישי.

ליאור הכט שגיא: במהלך המבצע ניתנו כ-144,000 מנות IPV ו-185,000 מנות OPV.

ליאור הכט שגיא: השקפים האלה מעט מורכבים אבל אסביר.

ליאור הכט שגיא: מתן חיסון ה-IPV המאומת, ניתן לילדים בגילאים הצעירים האלה בשנה הראשונה לחיים עם בוסטר בכיתה ב'.

ליאור הכט שגיא: פה אנו רואים נתונים על IPV החיסון המאומת גילאים שישה שבועות עד גיל שנה וחצי.

ליאור הכט שגיא: מצד ימין רואים את התקדמות חיסון מפוטנציאל המבצע כלומר כל הילדים שצריכים להתחסן במהלך המבצע הם הפוטנציאל ואנו רואים את ההתקדמות, כמה ילדים מתוך הפוטנציאל חוסנו.

ליאור הכט שגיא: אנו רואים שאנו עומדים על 72% מתוך פוטנציאל הילדים למבצע לחיסון IPV, 72% מהילדים חוסנו.

ליאור הכט שגיא: אם נסתכל מצד שמאל, אנו רואים כיסוי חיסוני ארצי של הילדים בגילאים אלה בכיסוי ה-IPV.

ליאור הכט שגיא: התחלנו את המבצע מ-81% כיסוי חיסוני ארצי והגענו ל-93%.

ליאור הכט שגיא: זה שישה שבועות עד שנה וחצי.

ליאור הכט שגיא: אני אדגיש – בחיסוני השגרה חיסון IPV ניתן 4 פעמים בשנה הראשונה – בגילאים חודשיים, 4 חודשים, 6 חודשים ושנה.

ליאור הכט שגיא: במסגרת המבצע מתוך רצון להקדים ולהגן על הילדים הקדמנו את שתי מנות החיסון הראשונות לגילאי 6 שבועות ו-10 שבועות בהתאמה וגם הם כלולים פה בפוטנציאל ובכיסוי החיסוני הארצי.

ליאור הכט שגיא: IPV - מעל 70% מהפוטנציאל חוסנו במהלך המבצע הנוכחי.

ליאור הכט שגיא: העלינו כיסוי חיסוני ארצי מ-82% ל-93%.

דורון קוטלר: חשוב לציין שגם בכיתה ב' ניתן IPV.

ליאור הכט שגיא: כבוסטר.

ליאור הכט שגיא: בכוונה הראיתי פה נתוני של השנה הראשונה לחיים.

ליאור הכט שגיא: זו השנה שבה ילדים מקבלים את מרבית מנות החיסון, 4 מנות.

ליאור הכט שגיא: מבחינת OPV, זה החיסון החי מוחלש, של טיפות, מטרתו למנוע הידבקות של הילד והמשך הפרשה של הווירוס בצואה וכדי למגר את הימצאות הווירוס במדינת ישראל המטרה שלנו היא לחסן כמה שיותר ילדים כדי למנוע את שרשראות ההדבקה והמשך הפצת הווירוס בצואה.

ליאור הכט שגיא: חיסון ה-OPV בשגרה ניתן פעמיים, בגילאי חצי שנה ו-18 חודשים.

ליאור הכט שגיא: במסגרת המבצע ובעקבות הייעוץ של הוועדה המייעצת לפוליו גם הנושא של ה-OPV, מנות החיסון הוקדמו.

ליאור הכט שגיא: הראשונה לגיל 10 שבועות כמו שאמרנו עם המנה השנייה של ה- IPV, והורחב טווח הגילאים במקום עד גיל שנתיים – עד גיל 17 מתוך רצון להגן על הילדים ולמגר את התפרצות הפוליו ממדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: את הנתונים של ה-OPV נציג לפי 3 קבוצות גיל למען הנוחיות.

ליאור הכט שגיא: הגיל הצעיר יותר – עשרה שבועות עד שנה וחצי.

ליאור הכט שגיא: לאחר מכן נציג את שנה וחצי עד 9.5 שנים ולאחר מכן 9 עד 17 שנים.

ליאור הכט שגיא: OPV, גילאי 10 שבועות עד שנה וחצי.

ליאור הכט שגיא: 45% מפוטנציאל הילדים בגיל הזה חוסנו ב-OPV.

ליאור הכט שגיא: הכיסוי החיסוני הארצי שהתחיל ב-51% עלה ל-72% במסגרת המבצע הנוכחי בקבוצת הגיל הזו.

ליאור הכט שגיא: בתור רופאת ילדים חשוב לי לומר משהו על הנושא של כיסוי חיסוני ארצי של OPV, זה חיסון שבתור רופא ילדים לעיתים קשה מאוד לשכנע הורים לחסן בו.

ליאור הכט שגיא: יש לזה מספר רב של סיבות.

ליאור הכט שגיא: אני לא יודעת אם יש לנו זמן להיכנס לזה כרגע אבל ההצלחה של להעלות כיסוי חיסוני ארצי מ-51% ל-72% כרופאת ילדים, זה הצלחה יפה.

ליאור הכט שגיא: זו קבוצת הגיל הצעירה.

ליאור הכט שגיא: ככל שאנו מתקדמים לקבוצות הגיל הגבוהות אנו רואים שהקושי הולך ומתגבר.

ליאור הכט שגיא: פה רואים נתוני חיסון OPV, גילאי שנה וחצי עד 9.5.

ליאור הכט שגיא: התחסנו כ-21% מפוטנציאל קבוצת הגיל הזו במהלך המבצע.

ליאור הכט שגיא: כיסוי חיסוני ארצי עלה מ-69% ל-75% ארצי במהלך המבצע עד כה.

ליאור הכט שגיא: קבוצת המתבגרים, 9 עד 17.

ליאור הכט שגיא: פה ניתן משפט רקע.

ליאור הכט שגיא: זו קבוצת הילדים שלא קיבלו את חיסוני ה-OPV כחלק מחיסוני השגרה שלהם.

ליאור הכט שגיא: ב-2013 במסגרת התפרצות פוליו בביוב בדרום הארץ מבצע שתי טיפות דאז, רק אז הוחזר חיסון ה-OPV לשגרת החיסונים במדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: לכן ילדים בשנתונים 2005 עד 2013 לא קיבלו את חיסוני ה-OPV כחלק מחיסוני השגרה.

ליאור הכט שגיא: היינו על כ-60% כיסוי חיסוני ארצי של ילדים בגילאים הללו בכיסוי OPV ומרבית המוחלטת של אותם ילדים קיבלו את ה-OPV במסגרת המבצע של 2013 ולא קיבלו את החיסון הזה כחיסון שגרה.

ליאור הכט שגיא: מסוף 2013 תחילת 2014 החיסון הוחזר לשגרת החיסונים לכן הכיסוי שאתם רואים, 61%, זה הכיסוי שהושג במבצע ב-2013.

ליאור הכט שגיא: לכן יצאה קריאה להורים לילדים בגילאי 9 עד 17, שנתונים 2005 עד 2013, רובם ככולם צריכים להגיע ולקבל חיסון את המנה השנייה של ה-OPV כי במסגרת המבצע קיבלו רק מנה אחת.

ליאור הכט שגיא: במסגרת המבצע קצת יותר מ-40,000 ילדים בגילאים האלה, בני נוער בגילאים אלה התחסנו שמהווה כ-5% שקיבלו את המנה השנייה.

ליאור הכט שגיא: זה בהחלט מספר נמוך.

ליאור הכט שגיא: ברגע שזיהינו שיש קושי רב בקבוצת הגיל הזו, מיקדנו את ההסברה להורים ולבני נוער בקבוצת הגיל הזו.

ליאור הכט שגיא: נתוני הקופות.

ליאור הכט שגיא: חשוב לי לומר - עובדים בשיתוף פעולה הדוק.

ליאור הכט שגיא: חשוב להדגיש.

ליאור הכט שגיא: נתוני המחשוב של הקופות – הקופות אומרות שזה טיפה יותר גבוה, אבל בכל מקרה מדובר באחוז בודד.

ליאור הכט שגיא: אנשי המחשוב שלנו עובדים מול אנשי המחשוב של הקופות לדייק עד הסוף את הנתונים אבל אפילו אם יש פער הוא ברמת האחוז הבודד.

ליאור הכט שגיא: נתוני התחסנות של הקופות, ילדים בני 9 עד 17 – שיטת המבצע – ילדים עד הגיל הזה מתחסנים בטיפות החלב.

ליאור הכט שגיא: בני הנוער הגדולים יותר, שהם המסה העיקרית מפוטנציאל ההתחסנות במבצע הנוכחי, מתחסנים בקופות החולים.

ליאור הכט שגיא: אלה הנתונים של קופות החולים, לעיניכם.

עידית סילמן: עדיין הנתונים הם נמוכים.

עידית סילמן: הם לא גבוהים.

עידית סילמן: הרי היה יעד של 85% התחסנות אצל הילדים.

ליאור הכט שגיא: נכון.

ליאור הכט שגיא: ראינו שכרגע בגילאים האלה הכיסוי החיסוני הארצי עומד על כ-61 מנה ראשונה ועוד כ-5% מאותה קבוצת גיל שקיבלו את המנה השנייה.

ליאור הכט שגיא: אלה נתוני הקופות.

ליאור הכט שגיא: בהחלט עובדים איתם בשיתוף פעולה הדוק.

ליאור הכט שגיא: כאמור כל בעיות הנגישות והפריסה מקבלות מענה הדוק לפחות מאתנו מול הקופות ועובדים בשיתוף פעולה כדי לפתור את כל הבעיות שצצות בכל המחוזות.

ליאור הכט שגיא: מבחינת ההסברה, היא קיבלה פה משקל מאוד משמעותי בכל מבצע החיסונים כי היא החלק העיקרי, להסביר להורים למה צריך, מה צריך, כמה ואיפה צריך.

ליאור הכט שגיא: אז קמפיין הסברה, פרסום נרחב בתצורות שונות – גם בעיתונות הכתובה, טלוויזיה, רדיו, דיגיטל, לפי פלחי אוכלוסייה שונים.

ליאור הכט שגיא: מענה מותאם למגזרים השונים - גם המגזר הכללי אבל בעיקר היתה התמקדות במגזר החרדי כי אנו יודעים איפה היו התפרצויות ומיקדנו את ההסברה באזורים האלה.

ליאור הכט שגיא: גם במגזר הרוסי, גם בשפה הרוסית.

ליאור הכט שגיא: גילאים שונים, קהלי יעד שונים - כל אחד קיבלה מענה מתאים.

ליאור הכט שגיא: ראיונות בכלי התקשורת של בכירי המשרד, הודעות שוטפות לעיתונות על מספר המתחסנים, קריאה להתחסן והצגת הנתונים בצורה הכי שקופה שיש.

ליאור הכט שגיא: - - - אקטיבי להורים שלא חיסנו את ילדיהם בצורה חכמה והקצאת משאבים למקומות שבהם יש כיסוי חיסוני נמוך ודגמי ביוב חיוביים.

ליאור הכט שגיא: מוקד קול הבריאות של משרד הבריאות שהיה בפריסה מתוגברת לענות על שאלות ההורים.

ליאור הכט שגיא: התחלנו מהדרכות לצוותים הרפואיים, לצוותים הסיעודיים והרפואיים.

ליאור הכט שגיא: מגזר כללי – פוסטים בשפה העברית בכל האמצעים שעומדים לרשותנו – טלוויזיה, רדיו, דיגיטל.

ליאור הכט שגיא: קמפיין שעלה בטלוויזיה – אני מניחה שרובכם נחשפתם אליו.

ליאור הכט שגיא: טיק טוק – ברגע שזיהינו שיש בעיה עם בני הנוער פנינו גם להורים כקהל יעד אבל גם לבני הנוער עצמם.

ליאור הכט שגיא: השתמשנו ברשתות חברתיות, באמצעי דיגיטל וזו דוגמה לסרטון שעלה בטיק טוק שקיבל הרבה מאוד צפיות להעלות את ההסברה.

ליאור הכט שגיא: עוד סרטונים שצולמו בשיתוף עם האגודה – נכי פוליו שמספרים את סיפור חייהם האישי ומעודדים התחסנות, גם זכו לביקורות מאוד טובות.

ליאור הכט שגיא: מגזר חרדי – התמקדנו עם הסברה מתאימה למגזר, גם פליירים, פשקווילים, הודעות בעיתונים.

ליאור הכט שגיא: עבודה צמודה עם הרבנים.

ליאור הכט שגיא: הפצת מכתב הרבנים לתקשורת בקבוצות ווטסאפ, המודעות.

ליאור הכט שגיא: שיתוף פעולה עם הרבנים בקהילות השונות כדי להגביר את המודעות וההתחסנות.

ליאור הכט שגיא: סרטון תמיכה של שיתוף פעולה בינינו לרבנים.

ליאור הכט שגיא: המגזר הערבי – כל חומרי ההסברה תורגמו לערבית.

ליאור הכט שגיא: רופאים ורופאות מהמגזר הערבי גם שיתפו אתנו פעולה בסרטונים בשפה והם מתאימים למגזר עצמם.

ליאור הכט שגיא: גם בשפה הרוסית כמובן, חומרי הסברה הופצו.

ליאור הכט שגיא: אסכם.

ליאור הכט שגיא: הפוליו עדיין כאן.

ליאור הכט שגיא: דיגומי ביוב חיובים במיוחד במחוז ירושלים.

ליאור הכט שגיא: בשאר הארץ הרבה פחות.

ליאור הכט שגיא: משרד הבריאות מקיים עבודה יסודית ומוסדרת בניהול המבצע בשיתוף פעולה טוב מאוד עם הקופות ושימוש מושכל במשאבים שהוקצו.

ליאור הכט שגיא: מושקע מאמץ מאוד גדול בהסברה לציבור ובעיקר בהנגשת ופריסת השירותים הרפואיים כולל על ידי הקופות.

ליאור הכט שגיא: הקופות כאן שחקן מרכזי במיוחד בחיסון קבוצות גיל בוגרות יותר.

ליאור הכט שגיא: ממשיך ניטור אקטיבי ורחב היקף גם של דגימות סביבה בביוב וגם של דגימות ממקור הומני.

ליאור הכט שגיא: בהמשך שיתוף פעולה בין לאומי כחלק מהמאמץ הבין לאומי למיגור הפוליו.

ליאור הכט שגיא: תודה.

עידית סילמן: אני רוצה לשמוע מקופות החולים שמעדכנות אבל אנשים היום יכולים להתקשר לקול הבריאות?

עידית סילמן: לא יגידו להם באיזה מצב הילד שלהם נמצא, כי אין להם גם מושג.

עידית סילמן: הם לא יודעים בקול הבריאות אם יש פנקס חיסונים, אין פנקס חיסונים, מה חוסן, מה לא.

עידית סילמן: לאן הורים פונים?

עידית סילמן: מה ההמלצה שלנו להורים שרוצים לחסן את ילדיהם?

ליאור הכט שגיא: כאמור מתקיימת עבודה מסיבית של נושא מחשוב.

ליאור הכט שגיא: מי שמתעסק בנושא של מערכות מידע מבין כמה הדבר זה סבוך ומורכב אבל התבצעה עבודה מאוד יסודית ומהירה מאוד כדי לשתף את הנתונים בין קופות החולים למשרד הבריאות ונכון להיום כל קופות החולים משדרות את הנתונים למשרד הביראות ומקבלות נתונים ממשרד הבריאות בתדירות של לפחות אחת ליום.

ליאור הכט שגיא: הורה יכול להתקשר גם למוקד קול הבריאות וגם לקופה שלו כדי לברר סטטוס חיסוני.

ליאור הכט שגיא: המידע עובר וזו עבודה מדהימה שנעשתה שאני מאמינה שתשרת אותנו לא רק לפוליו אלא גם להמשך.

עידית סילמן: בבקשה.

תמר לב: שלום, אני ממשרד הרווחה.

תמר לב: מוקד קול הבריאות נותן לנו מענה מצוין כי רוב ילדי הפנימיות אצלנו.

תמר לב: אין לנו כלל תיעוד ואנו מעבירים בקשות ומקבלים סטטוס חיסוני על כולם.

ליאור הכט שגיא: חשוב לי לציין את המוקד בהובלתה של טלי מאצלנו.

ליאור הכט שגיא: אבל יש פה מה ללמוד כפי שראיתם.

ליאור הכט שגיא: ההורים שואלים – IPV?

ליאור הכט שגיא: OPV?

ליאור הכט שגיא: מה מותר לתת עם מה?

ליאור הכט שגיא: מה אחרי מה?

ליאור הכט שגיא: אנשים מקצועיים שנותנים מענה לשאלות –ואנחנו מקבלים פידבקים מאוד טובים.

ליאור הכט שגיא: הנושא של המחשוב, ברגע שהכול יתחבר ביחד, אפשר לקבל את המידע גם בקול הבריאות.

עידית סילמן: נציגי קופות החולים שנמצאים אתנו בזום.

עידית סילמן: בבקשה, מלי קושא, מאוחדת.

מלי קושא: שלום לכולם.

מלי קושא: כפי שצוין, אנו בקשר הדוק ובדיון יום-יומי גם עם משרד הבריאות, ובהמשך לדיון שהתקיים בראשותך גם בוועדת הבריאות, ביצענו מספר צעדים.

מלי קושא: ההיערכות מבחינת הקופה והקצאת משאבים גם לפיתוח מחשובי שדרש מאתנו המון משאבים ואנו כרגע מסוגלים גם לקלוט וגם לשגר את הנתונים.

מלי קושא: בנוסף, פרסנו מרפאות.

מלי קושא: יש לנו 103 מרפאות מחסנות בקופה, עם נגישות גבוהה, רק שיגיעו להתחסן.

מלי קושא: העלינו אפליקציה שיהיה נוח לחפש, יש בה אייקון של פוליו שאפשר להזמין תור.

מלי קושא: אפשר גם טלפונית להזמין תור וגם נציגי שירות עושים שיחות יזומות לאוכלוסייה כדי להביא אותם לבצע את החיסונים.

מלי קושא: במקביל עשינו קמפיינים גם ברשתות מסרונים ופשקווילים ושלחנו מסרונים מספר פעמים.

מלי קושא: אנו עסוקים בנושא הזה מאז פרוץ – ילד אחד יותר מדי ברגע שהיתה ילדה חולה וברגע שהוכרז על המבצע.

מלי קושא: לצערי הביצועים נמוכים והציבור לא מגיע.

מלי קושא: הביצועים יותר גבוהים ממה שמוצג פה אבל עדיין זה זניח לעומת האחוזים שרצינו לראות מבחינת האחוזים שרצינו לראות את ההורים מביאים את הילדים להתחסנות.

מלי קושא: אבל השיפוי הכלכלי יש לקשור אותו לא רק לביצועים אלא גם להיערכות שהיתה.

מלי קושא: הושקעו פה המון משאבים מבחינתנו כקופה למהלך הזה.

עידית סילמן: מה את מציעה?

מלי קושא: דיברנו, קיווינו שאולי כן יהיו חיסונים בבית ספר, אולי זה יעלה את הביצועים.

מלי קושא: אבל אנחנו כבר בפתח, בסוף יוני כבר מסיימים את הלימודים.

מלי קושא: שוב - הסברה, הסברה, הסברה.

מלי קושא: כן ראינו את הקפיצה של קרוב ל-400% כשהתחיל הקמפיין בטלוויזיה אבל עדיין זה טיפה בים לעומת הביצועים שאנו רוצים לראות.

מלי קושא: הדרך זה רק הסברה לציבור, שוב - הסברה מותאמת לסיגמנטים השונים.

עידית סילמן: ליאור, למה בפוליו בשונה מהחיסונים של הקורונה וכדומה למה לא עשינו התחסנות מורחבת יותר מבחינת שעות, זמינות החיסונים, כשיש נציגים גם של קופות חולים, גם של טיפות חלב, לעשות משהו שקצת יותר מקל על האוכלוסייה גם מבחינת ההבנה של מי צריך להתחסן, מה צריך להתחסן, וגם מבחינת זמינות השירותים של זה?

עידית סילמן: כי זמינות השירותים גם בטיפות חלב וגם בקופות ולים לא גדולה לנושא הזה.

ליאור הכט שגיא: אני חייבת לומר שבגלל כמות הילדים שנדרשת להתחסן במסגרת המבצע הזה רצינו כמה שיותר לפרוס את השירותים.

ליאור הכט שגיא: כן בירושלים לדוגמה היה מרכז עירוני ביד שרה שהופעל גם על העירייה בשיתוף גם הקופות וגם משרד הבריאות שעבד יפה מאוד.

ליאור הכט שגיא: בשאר המקומות בארץ אנו רואים שגם הקופות עצמן – רואים את זה במספרים – לא מגיעים מספר הילדים שהיינו רוצים, והרעיון היה לפזר את פריסת השירותים כמה שיותר נרחב וכמה שיותר שעות.

ליאור הכט שגיא: איפה שהתחלנו ואיפה שאנחנו היום זה מקום אחר.

ליאור הכט שגיא: יש כל הזמן עבודה שנעשית.

ליאור הכט שגיא: גם טיפות חלב של משרד הבריאות שהרחיבו שירותים, הרחיבו פריסה, ימי שישי, וגם הקופות.

ליאור הכט שגיא: לגבי הקופות, אני אישית בקשר שוטף איתם ביום יום אבל צריך לקבל גם את האינפוט שלהם על הנושא של הגברת הפריסה, הנגישות ושעות הפתיחה.

ליאור הכט שגיא: אני כן יודעת שהם עושים עבודה מאוד יסודית בעניין.

עידית סילמן: בבקשה.

דורון קוטלר: חשוב לציין שמעל 95% מהתלמידים בכיתות ב' עד ט' בבית הספר היום מחוסנים ב-IPV.

דורון קוטלר: אני מדבר על האזורים שאנחנו משרתים.

דורון קוטלר: אני מנהל השירות בנטלי אבל הנתונים הארציים גם של חברת- - - וגם של משרד הבריאות הם די דומים.

דורון קוטלר: כלומר לא אלמן ישראל.

דורון קוטלר: יש מעל 95%

דורון קוטלר: מהתלמידים בכיתה ב' עד ט' היום שמחוסנים בממוצע ארצי.

דורון קוטלר: זה מהעבודה שלנו עם משרד הבריאות ביום יום, עבודה רוטינית בבתי ספר.

עידית סילמן: בבקשה, מכבי.

רחל פיש: שלום.

רחל פיש: קודם כל, ההיערכות היתה מאוד ארוכה, כי התחלנו את זה לפני פורים.

רחל פיש: המקרה הראשון של החשיפה של הילד החולה, כאילו איבדנו את המומנטום.

רחל פיש: המומנטום היה צריך להיות במיידי.

רחל פיש: ההבנה של החשיבות של ההתחסנות היתה בשלב הזה.

רחל פיש: זה דבר אחד לגבי ההסברה.

רחל פיש: אני מרגישה שבמבצע צריך לשים את כל הביצים מהר ומייד וזה לקח קצת זמן גם במשרד הבריאות וגם אצלנו בקופות עד שהנושא התחיל, וכשזה התחיל הית הסברה אבל אז הגיע שטראוס והגיע עוד מקרה ועוד דבר אחר, וזה כאילו הסית את המקום של הפוליו.

רחל פיש: לצערי הרב זה לא תפס את הציבור.

רחל פיש: עד היום הרבה מאוד אנשים לא מבינים שהם צריכים 2 טיפות כפול 2 לכל ילד.

רחל פיש: באמת כולם צריכים לבוא להתחסן.

רחל פיש: ילדים בני 9 עד 17 כולם צריכים חיסון.

רחל פיש: לא צריך לשאול אף אחד.

רחל פיש: אף אחד לא מחוסן בשתי מנות פוליו.

רחל פיש: כמה שניסינו להסביר את זה, זה לא תפס ולא כולם הגיעו להתחסן.

רחל פיש: במכבי השלב הראשוני היה כשהיתה הסברה יותר גבוהה, הצלחנו להגיע לאוכלוסייה יותר גבוהה.

רחל פיש: אנחנו פתחנו רק בשעות אחר הצהריים.

רחל פיש: לא פתחנו- - -

עידית סילמן: אם זה היה בבתי הספר, זה היה עדיף?

עידית סילמן: פשוט להגיע לבתי הספר.

עידית סילמן: אז למה לא עושים את זה בבתי הספר?

עידית סילמן: למה עוברים ילד-ילד עם הפנקס מההורים עם אישור הורים, עושים מבצע התחסנות בבית ספר ומסיימים עם זה פעם אחת ולתמיד?

רחל פיש: זו אמירה שדיברנו עליה כבר מההתחלה.

רחל פיש: היתה החלטה של משרד הבריאות שעושים את זה בקופות.

רחל פיש: כשאומרים לנו משהו אנחנו יודעים להסתער ולעשות.

רחל פיש: לצערנו הרב האוכלוסייה הגיעה אבל מעט והיום עוד יותר מעט.

רחל פיש: אנחנו פתוחים.

רחל פיש: עשינו הרבה מאוד צעדים בתוך מכבי, עשינו אוטומציה לכל מי שצריך חיסון – יש לנו כ-400,000 ילדים שצריכים חיסון.

רחל פיש: פנינו לכולם באוטומציה ראשונה ואחר כך באוטומציה שנייה ובאוטומציה אפשר לקבוע תור במיידי והתורים הם אחר הצהריים.

רחל פיש: ובהתחלה כשהיתה דרישה הזמינות לא היתה מספיק טובה, פתחנו יותר זמינות, אבל עכשיו יש פחות אנשים שמגיעים ואז מורכב מאוד להשאיר את הזמינות ברמה גבוהה כשאנשים לא מגיעים.

רחל פיש: היתה תחושה שיהיה קצת יותר.

רחל פיש: משום מה זה ירד.

רחל פיש: כנראה שגם הקמפיין בטלוויזיה לא עשה את שלו.

רחל פיש: בבתי הספר זה הדרך הכי הגיונית לעשות את החיסון.

עידית סילמן: מה המניעה – בעבר עשו חיסונים, גם היום עושים חיסונים בבתי הספר.

עידית סילמן: למה לא עושים את זה בבתי הספר?

ליאור הכט שגיא: זה נושא שדנים עליו המון.

ליאור הכט שגיא: יש פה גם נציג שיכול לפרט עליו יותר.

ליאור הכט שגיא: זה דבר שעלה לדיון לא פעם אחת.

ליאור הכט שגיא: יש פה כמה נקודות.

ליאור הכט שגיא: אחת, הנושא של תשאול.

ליאור הכט שגיא: כאמור חיסון ה-OPV יכול להינתן רק לילד שיש לו – עם החיסון IPV השני.

ליאור הכט שגיא: אבל ילד עם דיכוי חיסוני או שמבני מבני ביתו נמצא עם דיכוי חיסוני לא יכול לקבל את החיסון החי מוחלש.

ליאור הכט שגיא: זה דבר שצריך לתשאל וזה אחת הנקודות המרכזיות במבצע הזה.

ליאור הכט שגיא: צריך איש מקצוע יסודי שיתשאל את ההורים.

עידית סילמן: אי אפשר לעשות מבצע חיסונים – שמגיעים אנשי המקצוע לבית הספר, פותחים את בית הספר, היום בראשון ושני בבית ספר כזה, שלישי רביעי בבית ספר אחר, סוגרים את כל העיר תוך כמה ימים ומנסים לעשות קצת יותר מסודר?

עידית סילמן: במיוחד כשאנט יודעים שזה מורכב?

ליאור הכט שגיא: שוב, הנושא הזה קיבל המון דיונים והמון דעות כאן ולכאן.

ליאור הכט שגיא: אפרט את האתגרים והקשיים כדי שתבינו שזה לא משהו שנשאר בחלל האוויר.

ליאור הכט שגיא: יש הנושא של תשאול ה-OPV.

ליאור הכט שגיא: יש הנושא של פריסת הגילאים.

ליאור הכט שגיא: זה בתי הספר, כיתות א' עד כיתות ט' – אין מענה מעבר לכך.

ליאור הכט שגיא: הנושא של חיסוני השגרה – האחיות שעובדות בבתי הספר על ידי החברות נותנות שירותי חיסוני שגרה שלצערי גם נפגעו בתקופת הקורונה ומשלימות חיסוני שגרה ופעולות פרטיות אחרות ואם אנו מסיטים את כולם בבת אחת כפי שדיברנו, כפי שהיושבת-ראש הציעו וכפי שהצענו בדיונים, יש פגיעה במקומות אחרים, והשמיכה הזאת קצרה ומאיפה שנמשוך אותה יש לזה השלכות לכאן ולכאן.

עידית סילמן: אבל אם כבר מגיעים ורואים שיש חוסר בחיסונים נוספים – אנחנו למשל קיבלנו עוד חיסון על הדרך שלא ידעתי שחסר לנו בכלל בארסנל ואני מהמקפידות – חושבת שאני מקפידה.

עידית סילמן: ולא מזמן עברנו את הקורנה.

עידית סילמן: גם בקורונה השאלה הזאת נשאלה – למה לא מחסנים או מציעים את זה בתוך בתי הספר.

עידית סילמן: מחרתיים יהיה אבעבועות קופים, מחר משהו אחר.

עידית סילמן: יש לנו בתי ספר שהם כלי מצוין.

עידית סילמן: פעם היו אחיות בבתי הספר.

עידית סילמן: כבר לא נמצאות וחבל כי יכלו לעשות אחלה עבודה עם מגוון דברים שהיום אנחנו נתקלים בהם בבתי הספר ולא רק חיסונים.

עידית סילמן: התיעוד יכל להיות מסודר.

עידית סילמן: אנחנו טיפה מורידים מעצמנו דברים.

עידית סילמן: מילא היינו מורידים ומכניסים למערכת סדורה אחת אבל אנשים עוברים בין קופות כי יש תחרות בין קופות, ויש טיפות חלב שנמצאות בתוך קופות החולים ויש כאלה שמחוץ לקופות החולים, ואנשים עברו מקום מגורים ויש טיפות החלב של משרד הבריאות שהממשקים שם עדיין לא ממשקים של העברת מידע מסודר לקופות החולים.

עידית סילמן: אז יש פה בעייתיות שצריך פעם אחת לעשות סדר.

עידית סילמן: אנחנו נתקלים בזה כל פעם בחיסון כזה או אחר ושאלנו את זה גם בקורונה וגם בחיסונים אחרים, למה אנו לא עושים סדר בנישה הזאת.

עידית סילמן: הרי בתחום של גילאי ליגה עד 3 במשרד החינוך הבינו שצריך לאחד הכול וגילאי לידה עד 3 לשים תחת משרד החינוך, תחת אותה מעטפת כדי לייצר רצף חינוכי.

עידית סילמן: פה אנו רוצים לייצר רצף טיפולי שיהיה מישהו שיטפל בילד מגיל ילדות ואילך.

עידית סילמן: אני לא מצליחה להבין את היתרון של טיפול החלב.

עידית סילמן: אם זה היה ניתן לכולם ובנגישות מקסימלית, הייתי מצליחה להבין אבל לא כך הדבר.

עידית סילמן: משרד הבריאות מחזיק לדעתי כ-60% של טיפות החלב בישראל, וגם הנגישות והפריסה שלהם לא בצורה מקסימלית של צמצום פערים ושוויון לכולם.

עידית סילמן: השאלה אם אנחנו לא מפספסים פה הזדמנות לעשות סדר, במערכות המידע, שידברו עם כולם.

עידית סילמן: זו הזדמנות.

ליאור הכט שגיא: כפי שאמרת, כולנו מסכימים שיש פה הזדמנות והרבה מאוד נקודות.

ליאור הכט שגיא: היה חשוב לי להציב גם את האתגרים.

ליאור הכט שגיא: כולנו היינו רוצים שיהיה אחוז התחסנות יותר גבוה ויש פה אתגרים גם מהבחינה של מערכת החינוך.

ליאור הכט שגיא: אזכיר את תחילת נמבצע, אפריל היה חודש כמעט לא מערכת חינוך – פסח, פסחא, רמדאן.

ליאור הכט שגיא: מערכת החינוך כמעט לא פעלה.

ליאור הכט שגיא: יש פה אתגרים.

ליאור הכט שגיא: אנחנו עובדים על זה וזה מנעד זה הרבה יותר רחב רק ממבצע חיסוני הפוליו ובהחלט נעשית עבודה מהותית בנושא הזה.

עידית סילמן: אני לא מאשימה אותך – יש אנשים מעליך, אבל למשרד הבריאות אין תשובות בנושא.

עידית סילמן: העלינו את הנושא של טיפות חלב לדיון כבר פעם אחת ונעלה את זה בהמשך.

עידית סילמן: שאלנו על נושא ההתחסנות פעם אחת גם בקורונה וגם כאן.

עידית סילמן: אני חושבת שיש פה עבודה קלה מדי שמשרדי הממשלה עושים ולצערי זה בא על חשבון בריאות הציבור.

עידית סילמן: אני אומרת כי משרדי החינוך והבריאות צריכים להיות בתוך זה.

עידית סילמן: צריך לקבל החלטות שהן לפעמים חד פעמיות אבל הן מסדרות את המערכת.

עידית סילמן: אגב אני לא חושבת שהפמיו של כל המערכות האלה שמחסנות - נטלי – לא חושבת שצריכות להישאר רק כאחיות מחסנות.

עידית סילמן: יש להן הרבה מה לתת לילדים שלנו בתחום בריאות הציבור, להרבה ילדים עם הפרעות קשב וריכוז במערכת, עם זיהוי של הפרעות אכילה, עם טיפול במגפה הנפשית ששוטפת את בתי הספר.

עידית סילמן: צריך לחזור לבסיס חזרה לאחיות בבתי הספר, אנשי בריאות, מקדמי בבריאות בבתי הספר, מה שלא קיים כיום.

עידית סילמן: ככל שנציל את הילדים שלנו מוקדם יותר ונזהה את הגורמים, ויהיה מי שיישב איתם בתחומים האלה בגילאים צעירים יותר, נוכל לחסוך הרבה דברים בעתיד.

עידית סילמן: זה דיון בפני עצמו.

עידית סילמן: אבל דווקא בנושא החיסונים זו הזדמנות כי אנחנו רואים את ההיענות החלשה.

עידית סילמן: גם זמינות שיחסית נמוכה, וגם בלבול אדיר בין קופות חולים לטיפות חלב.

עידית סילמן: יושבים פה אנשי מקצוע סביב השולחן שלא יודעים את ההבדל, מאיזה גיל אתה הולך לקופת חולים למרות כל ההסברה, וההסברה הכי טובה שמשרד הבריאות לא יעשה, אין מה לעשות – יש פה קהלים שונים, זרמים שונים במדינת ישראל, אוכלוסיות שונות.

עידית סילמן: אי אפשר לדבר לכולם באותה שפה.

עידית סילמן: יש כאלה שהם דוברי אמהרית.

עידית סילמן: לא בטוח שקמפיין שתוציאו ולא תעבירו אותו לשפות השונות גם אם זה רק בכתב וגם אם זה באמצעים דיגיטליים שלא כולם חשופים להם, לא בטוחה שכולם יראו את זה.

עידית סילמן: אני באה מעולמות השיווק של קופות החולים.

עידית סילמן: אני יודעת – זה קשה, ומה לעשות – משרד הבריאות לא בודק את קופות החולים ואת טיפות החלב אם באמת הפיצו את הבשורה בכל השפות, בכל ההיבטים.

עידית סילמן: זה לא נבדק, זה לא נאכף עד הסוף.

עידית סילמן: פה אנחנו מפספסים ולצערי זה בא על חשבון בריאות הציבור.

עידית סילמן: בבקשה.

עמיחי תמיר: לצערי כשאני מסתכל על הנתונים – המבצע הזה פשוט נכשל.

עמיחי תמיר: 5% מאוד לא סגניפיקנטי.

עמיחי תמיר: חיסון הוא חיוני ומי שלא חוסן בו, תכל'ס לא חוסן.

עמיחי תמיר: לכן אני חושב שהדברים שאומרת חברת הכנסת סילמן צריכים להגיע לשר, לקובעי ההחלטות, למנכ"ל המשרד כדי לקדם את המבצע הזה כי הוא חשוב לכולם.

עמיחי תמיר: תודה.

עידית סילמן: אני חושבת שאמרנו את זה כאן כמה פעמים, גם בחיסוני הקורונה.

עידית סילמן: לפעמים אנו מבזבזים זמן מיותר, אנרגיות מיותרות ומשאבים מיותרים – שאם יש מי שרוצה – אני לא אומרת להכריח, אבל אם יש מי שרוצה ויש לזה נגישות בצורות מסודרות יותר, אפשר להנגיש את השירותים.

עידית סילמן: בסוף זה עולמות של בריאות.

עידית סילמן: אומרת ד"ר הכט – מי שנפגע מפוליו, השיתוק הוא קבוע, הוא תמידי.

עידית סילמן: זה לא משהו שאפשר לטפל בו.

עידית סילמן: אני לא חושבת שיש מי שרוצה למצוא עצמו חלילה במצב הזה.

עידית סילמן: לנו בתור מחוקקים שיש לנו את האחריות הזו יש לשנות פה סדרי עולם בכל העניין של הרצף הטיפולי של ילדים ונוער גם בחיסונים ולא רק בחיסונים - בכל שגרת הטיפול.

עידית סילמן: דיברנו על דיכאון אחרי לידה שנשים ממלאות שאלונים בטיפת חלב.

עידית סילמן: ואם משהו לא בסדר?

עידית סילמן: אנחנו בטוחים שהרופא המטפל בקופת החולים או הרופאה המטפלת יודעים מזה?

עידית סילמן: לא.

עידית סילמן: לכן יש לנו בעיה עם זה.

עידית סילמן: נמצא אתנו בזום פרופ' גרוסמן.

עידית סילמן: בבקשה.

צחי גרוסמן: שלום.

צחי גרוסמן: אני שומע את הדיון.

צחי גרוסמן: אני כמובן יושב בוועדת הפוליו העליונה ואי שותף לתהליכים ולהחלטות שמתקבלות.

צחי גרוסמן: אני חייב לומר שכואב לי הלב כי אני משווה את מה שקורה עכשיו לשני מהלכים מוצלחים שהיו – התחסנות נגד קורונה שהמערכות פעלו אחרת לגמרי, וגם ל-2013 כשהיה צריך לחסן ילדים כשהממצא היחיד היה בביוב.

צחי גרוסמן: אף ילד לא היה פגוע ב-2013 והצליחו תוך פרק זמן קצר לחסן מאות אלפי ילדים בצורה מדהימה.

צחי גרוסמן: אני חייב לומר שנקודות הפתיחה הפעם היו קשות, משום שיש עייפות של הציבור מהקורונה ומהחיסונים של הקורונה, וגם יש ירידה באמון במשרד הבריאות.

צחי גרוסמן: מי שבוחן מה שקורה בחיסוני השגרה רואה שבשנתיים של הקורונה יש ירידה שמבחינתנו היא משמעותית.

צחי גרוסמן: אמר פה מישהו 95%.

צחי גרוסמן: זה כבר לא נכון בחלק גדול מהחיסונים.

צחי גרוסמן: אנו מזהים ירידה מאוד מדאיגה שנובעת בעיקר מעייפות ומירידה באמון – שני הרכיבים הללו.

צחי גרוסמן: אנו חושבים שהיו פעולות, למרות שהיו כוונות טובות מאוד מצד אנשי המשרד, להתמודד עם המשימה הזאת.

צחי גרוסמן: למרות שהיתה כוונות טובות מאוד מצד אנשי המשרד להתמודד עם המשימה הזאת, ההתמודדות הזאת לא הצליחה לדעתי.

צחי גרוסמן: אנו חושבים שהיו שלבים קריטיים שלא בוצעו כמו שצריך למרות כל הדיווחים האופטימיים ששמענו בדיון הן ממשרד הבריאות והן מנציגי הקופות.

צחי גרוסמן: ההתגייסות של הקופות למבצע הזה היתה שונה בתכלית מההתגייסות שלהם לקורונה.

צחי גרוסמן: מי שזוכר איך הקופות התחרו אחת בשנייה בריץ' אאוט למבוטחים - לא רואים את זה עכשיו.

צחי גרוסמן: יש רושם שקשה להשתחרר ממנו שמצוות אנשים מלומדה – שלחו סמ"סים פה ושם, העמידו מוקד טלפוני.

צחי גרוסמן: בזה נגמר הסיפור.

צחי גרוסמן: המשימה היתה כבדה פי אלף ממה שאפשר היה להשיג באמצעים כאלה.

צחי גרוסמן: זה מחזק אצלי את מה שיושבת-הראש אומרת מתחילת הישיבה.

צחי גרוסמן: אני מבחינה אישית ואני חושב שגם האיגוד שלנו יחבר נייר עמדה ברוח הזאת.

צחי גרוסמן: מבחינתי מה שקרה בפוליו הוא קו פרשת המים מבחינת איפה צריכות להיות טיפות החלב.

צחי גרוסמן: אם בעבר סברנו שמבחינת השוויון בבריאות וכדי להגיע לפריפריה, שאין בה תחרות קופות וכן הלאה, יש להשאיר את המיניסטריון כאחראי על מתן השירותים, אני אישית לאור מה שקורה עכשיו משוכנע הפך.

צחי גרוסמן: אני חושב שזה קו פרשת המים.

צחי גרוסמן: הקופות, למרות מה שנאמר פה על שיתוף פעולה הדוק וישיבות יום-יומיות – הקופות לא היו מגויסות, וכשקופות לא מגויסות ומשרד נלחם כמעט לבדו בסיפור הזה, קורות כל התקלות – אז אין הנגשה של המידע מה זה פנקס חיסונים שלם.

צחי גרוסמן: יש בעיית זמינות תורים עד רגעים אלה.

צחי גרוסמן: אני שומע כל הזמן דיווחים על בעיה בקביעת תורים, בהנגשה.

צחי גרוסמן: הקופות יודעות לתפקד מצוין כשזה עליהן כי הן מתחרות אחת בשנייה.

צחי גרוסמן: זה מה שמבטיח את השירות המעולה.

צחי גרוסמן: לעומת זאת ברפואה שהיא בידי המשרד, שלא צריך להתחרות עם אף אחד, תמיד יימצאו התירוצים.

צחי גרוסמן: תמיד יימצא התירוץ, למה זה לא עבד ולמה ההוא לא עבד.

צחי גרוסמן: הבעיה בסיפור של הפוליו היא לא עוד קמפיין או פחות קמפיין.

צחי גרוסמן: אם קופות החולים היו אחראיות על המבצע והיו צריכות להראות למבוטחים שלהם שהן מחסנות יותר מהקופה השנייה זה היה מבטיח את הסיפור בשלמותו כמו שהיה בקורונה.

צחי גרוסמן: אנחנו זוכרים איך הקופות התחרו ביניהן לגבי מי מחסן יותר בקורונה.

צחי גרוסמן: כך שרתימת הקופות פה – ואני מודע לכל מה שהיה מאחורי הקלעים.

צחי גרוסמן: אני מודע לכך שהיו קשים תקציביים ושהקופות לא הסכימו להצטרף עד שיובטח התקציב וכן הלאה.

צחי גרוסמן: אנו מכירים כל מה שהיה מאחור, אבל בסופו של דבר רתימת הקופות למשימה הלאומית הזאת – ואני לא אומר מי לא רתם כדי לא לכתוב פה כתב אישום, אבל הירתמות הקופות או רתימת הקופות – תחליטו איזו מילה אתם בוחרים - לא היתה אופטימלית, ואו אז למול נתוני פתיחה של עייפות, של ירידה באמון במשרד הבריאות המשימה מורכבת עד כמעט בלתי אפשרית ואנו רואים את המספרים -4%, 8%.

צחי גרוסמן: אלה לא מספרים שאנו חולמים עליהם ואני חושש מאוד שהתוצאות כאלה, כאשר יגיע האתגר הבא ומשרד הבריאות יצטרך להתמודד עם מחלה זיהומית אחרת , הכישלון הזה עלול לרדוף את המשרד.

צחי גרוסמן: כי כל היושבים בחדר הזה תומכים בחיסונים אבל תזכרו שמחוץ לחדר הזה וברשתות יש המונים – לא מספרית – אבל עם קול של המונים שהם נגד חיסונים, שהם יחפשו את הפאקים ואת הפייק ניוז ומבחינתם המספרים האלה 4% או 8% זה מעדן ואין ספק שיחגגו עליו אם נרצה לצאת בפעם הבאה אם יהיה לנו אתגר של חיסונים.

צחי גרוסמן: כך שהעניין המבני לדעתי הוא הפתרון.

צחי גרוסמן: הוא הפתרון גם כשנדון על חיסוני השגרה.

צחי גרוסמן: צריך להיות כאן שינוי דרמטי בצורה בה ניתנת רפואה מונעת לילדי מדינת ישראל וההעברה לידי הקופות – הקופות יודעות לתפקד.

צחי גרוסמן: הן הוכיחו שהן יודעות לבדוק קורונה.

צחי גרוסמן: מי שזוכר, בתחילת הקורונה המשרד לא רצה להעביר לקופות את בדיקות את הקורונה.

צחי גרוסמן: היום זה נראה כמו חוכא ואיתלולא.

צחי גרוסמן: הקופות עבדו יפה מאוד בחיסון של הקורונה, אבל כל הזמן יש תחרות והתחרות היא הדרייב שכל מנכ"ל קופה שקם בבוקר ויודע שהוא מתחרה עם מנכ"ל קופה אחר, יש לו דרייב.

צחי גרוסמן: אלו עיקרי הדברים.

צחי גרוסמן: לגבי הסברה יש לנו הרבה מה לומר, אבל למשל התקלה הסברתית שקרתה בשבוע שעבר אני מקווה שלא הרגה את המבצע כולו.

צחי גרוסמן: היתה ישיבה של ועדת הפוליו והיו החלטות שנלקחו.

צחי גרוסמן: אף אחת מההחלטות שנלקחו לא השתתפה בידיעה התקשורתית.

צחי גרוסמן: הידיעה התקשורתית היתה מנותקת לגמרי ובעלת פוטנציאל הרסני לטעמי, כי ברגע שהיא עוברת בתוך הרשתות, שהמשרד החליט להפסיק ב-30 ביוני – מה שלא נאמר כלל בישיבה.

צחי גרוסמן: ברגע שזה קורה זה תקלה אחת מיני כמה שקורית בקמפיין הסברתי אבל זה עלול להרוג את המבצע, הדיווח הקטן הזה בכאן 11.

צחי גרוסמן: אז גם בנושא הסברה היו דברים שיכולים להיראות אחרת.

צחי גרוסמן: הסברה בקרב אחיות היתה צריכה להיות מאוד מסיבית בניגוד למה שקרה.

צחי גרוסמן: הרבה פעמים המפגש בין אחות להורה כשהאחות שואלת אם יש מדוכא חיסון בבית, ברגע שהשיחה מתגלגלת לסבתא זקנה, אפילו שמערכת החיסון שלה מצוינת – הילד הזה לא יקבל חיסון רק כי יש סבתא זקנה בבית.

צחי גרוסמן: כלומר העניין של לחדד בקרב האחיות מה חשוב ומה פחות חשוב- - -

עידית סילמן: אחיות זה גם לא מספיק נגיש לאוכלוסייה.

עידית סילמן: אני חושבת שמשרד הבריאות יכל לצאת בקמפיין מאוד ברור של מה זה פוליו גם בכלי התקשורת.

עידית סילמן: ראינו את זה בתקופתי כשהייתי ילדה.

עידית סילמן: זה זעזע את כולם ולכולם היה בורר מה זה.

עידית סילמן: ידענו איך נראים אנשים עם פוליו.

עידית סילמן: דיברו אתנו בשפה הזאת.

עידית סילמן: זה הגיע לילדים.

עידית סילמן: סוכני השינוי זה ילדים בבית, זה הורים, בני נוער.

עידית סילמן: היום צריך לדבר על הדברים גם במערכות החינוך, גם בבתי הספר.

עידית סילמן: מורים צריכים להקדיש לזה זמן, יועצות, מנהלים.

עידית סילמן: בסוף, הילדים שלנו נמצאים שם שש עד שמונה שעות מהיום-יום שלהם.

עידית סילמן: בסוף אנשים כנ"ל הורים מקבלים את המידע מבתי הספר.

עידית סילמן: בתי הספר יכלו לשלוח מכתבים דרך משרד הבריאות.

עידית סילמן: משרד הבריאות ומשרד החינוך צריכים לעבוד הרבה יותר בשיתוף פעולה, אפילו אם אנו לא עושים את החיסונים בתוך בתי הספר אלא כדי להעביר את המידעים דרך בתי הספר בצורה כזו או אחרת.

עידית סילמן: אמרנו את זה גם אז על חיסוני הקורונה ואני לגמרי מסכימה איתך שאנחנו מפספסים כאן הזדמנות לפעם הבאה שאם תגיע פנדמיה כזו או אחרת אנו עלולים לפספס את זה וחבל.

צחי גרוסמן: אני בהחלט מסכים איתך.

צחי גרוסמן: אני שותף מלא לעניין של בתי הספר ותלמודי התורה.

צחי גרוסמן: הרושם המצטבר בסך הכול זה שיש עייפות ציבור, יש ירידה באמון אבל גם הדרגים העליונים ביותר בקופות, במשרד, לדעתי כמה שרצו לקדם אבל אני משווה את זה למנכ"ל משרד הבריאות ב-2013 רוני גמזו שנרתם וחרך את המסכים יום-יום – הדברים יכלו להיראות אחרת בכל הרמות.

עידית סילמן: בכללי נראה לי שאחרי הקורונה ואולי אבעבועות הקופים וכדומה, והפוליו, אני חושבת שצריך שלמשרד הבריאות יהיה מסביר לאומי בתחום הזה, של הפנדמניות ובכלל של בריאות הציבור, אם זו שרון והיא מחליטה שיוצאת קדימה אל המסכים או מישהו אחר או דמות מצוירת שאפשר להתחבר אליה.

עידית סילמן: צריך לעשות חשיבה יותר עמוקה על נושא הסברה.

עידית סילמן: כולנו זוכרים את נחמן שי ממתקפת הטילים במלחמת המפרץ.

עידית סילמן: כילדים כולנו הבנו כשנחמן שי עולה לומר משהו, על מה הוא מדבר ומה המסגור של זה.

עידית סילמן: נכון שמשרד הבריאות ימסגר לעצמו אולי יחד עם משרד החינוך בחשיבה משותפת מסבירן או מסבירנית לאומית לתחום של ילדים ונוער וממי ואיך זה יוצא בצורה מסודרת.

עידית סילמן: כנ"ל ההורים, יותר קל לקבל את המידע מצינור אחד מסודר שיוצא באופן סדור, ואנו אומרים את כל הדברים האלה כדי ללמוד להבא ולראות איך אפשר לשפר ולייעל את המערכת וכמובן כל זה ביחד עם תהליכים מסודרים שצריכים להיעשות.

צחי גרוסמן: אני בהחלט מסכים איתך.

צחי גרוסמן: ההצעה הזאת לשלב רופאי ילדים מובילים – ויש כמה.

צחי גרוסמן: אני חלילה לא בא להפחית מכבודה של ד"ר שרון אלרעי פרייס - היא עושה עבודה מעולה.

צחי גרוסמן: אבל הפיגורות ברפואת ילדים לא שולבו בקמפיין הזה מתחילתו ולמרות שביקשתי הסברים מסמנכ"ל ההסברה - עד היום לא קיבלתי הסברים מדוע לא נעשה.

צחי גרוסמן: אני חושב שיש רופאי ילדים שיש להם רקורד שיכולים להפעיל ולהניע הורים.

צחי גרוסמן: חבל שלא השתמשו בכלי הזה.

צחי גרוסמן: זה מעבר לכל הדברים הנוספים שאמרתי בהסברה.

צחי גרוסמן: שוב - הדבר המרכזי לקחת הלאה – ההיבט המבני.

צחי גרוסמן: כפי שציינת, גברתי יושבת-הראש, מסבירן לאומי.

צחי גרוסמן: חשבנו שצריך להיות פרויקטור לדבר הזה כי המשימה היא כה כבדה בפרט לאור נתוני הפתיחה של עייפות הפתיחה וירידה באמון משרד הבריאות - אלה שני נתוני פתיחה מאוד קשים.

צחי גרוסמן: אז היה אולי צריך להיות פרויקטור – את קראת לזה מסבירן לאומי, אבל מישהו שלוקח את התהליך על כתפיו ועושה אותו מבוקר עד לילה.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: בבקשה.

עידית סילמן: שירותי בריאות כללית, רות ברוך, ראש אגף הסיעוד בחטיבת הקהילה.

עידית סילמן: בבקשה.

רות ברוך: שלום.

רות ברוך: אני מצטרפת למה שנאמר על-ידי הקופות האחרות לגבי מאמצים ופעילות שנעשתה, ונעשו הרבה מאוד דברים.

רות ברוך: יש עוד שני דברים שיש לשים עליהם דגש בנוסף למה שנאמר עד כה.

רות ברוך: אחד, החיסון הזה חי מוחלש לילד שכבר קיבל חיסון מאומת.

רות ברוך: הרבה פעמים ההורים לא מבינים את המשמעות ושואלים למה אני צריך לחסן את הילד אם הילד שלי כבר מוגן.

רות ברוך: ההסברה צריכה להיות למה החיסון הזה חשוב כי רוב ההורים לא רוצים לחסן.

רות ברוך: אומרים: הילד שלי קיבל 4 מנות, הוא מוגן.

רות ברוך: אז יכול להיות שצריך לשנות בפאזה הזאת ולתת להורים יותר את ההסבר מה ייצא להם מזה שהילד יתחסן גם בחיסון חי מוחלש.

רות ברוך: בנוסף, וזה עלה בנקודה, אבל העניין של התגמול של הצוותים היה בדיונים מאוד ארוכים.

רות ברוך: ניתן תגמול לחודש וכרגע יש תגמול רק עד סוף החודש הזה, כלומר לעבוד מעבר לשעות עבודה הצוותים לא יוכלו מעבר לחודש הזה ונצטרך לעשות את זה רק בשעות העבודה ולכן הזמינות מאוד תרד כי הצוותים בשעות העבודה עושים את כל הפעילות השוטפת.

רות ברוך: אז הם יוכלו להכניס תורים לדברים האלה אבל לא יהיו שעות ייעודיות כפי שהיו בחודשיים האלה ויש לקחת את זה בחשבון.

עידית סילמן: אני מבינה.

עידית סילמן: זה היבט שיש להסתכל עליו.

עידית סילמן: אני חושבת שהרופאים שמתעסקים בתחום בריאות הציבור במשרד הבריאות יודעים טוב מאוד מה יש לעשות.

עידית סילמן: עמדתם נשמעת בתוך הדיונים.

עידית סילמן: את עמדתם כדאי לאמץ.

עידית סילמן: הם אומרים את עמדתם מתוך ראייה של בריאות הציבור ויש לה תמיד השלכות כלכליות כאלה ואחרות ויש להתארגן בהתאם לזה.

עידית סילמן: פעם אחת אם עושים סדר בתחום זה יהיה גם להבא, ואז כשיוצאים למבצע חיסונים ואומרים קוד אלפא - כולם מבינים למה קוד האלפא של החיסונים מתכוון וכל המערכות נפתחות במקביל, אם זה פעם אחת לקורונה, פעם שנייה לפוליו.

עידית סילמן: היום כל מי שקורא תחזיות העתיד מבין שהנושאים האלה הם הנושאים שיהיו על סדר-יומנו.

עידית סילמן: כל פעם זה יהיה משהו אחר אבל עייפות החומר גם של הגוף שלנו ו-ווריאנטים חדשים כאלה ואחרים, ורצו שנאמץ גישה לשעת חירום שהיא נכונה.

עידית סילמן: אני יודעת מהשיחות הפנימיות של רופאי בריאות הציבור וגם של אנשים בתוך המשרדים השונים שמביאים את הדברים כהווייתם ויש מי שצריך לקבל החלטות.

עידית סילמן: לכן אנו מבקשים פה גם להסתכל גם על ההיבט המבני, גם להסתכל על ההיבט של המסבירן הלאומי שיהיה וגם להסתכל על ההיבט של עוד חודש שמדברת עליו נציגת שירותי בריאות כללית, מה יקרה כשיפסיקו התמרוצים האלה לחיסונים ואיפה זה יעמיד אותנו בפני הציבור, ויש לומר שהנתונים הם נמוכים, לא גבוהים.

עידית סילמן: אי אפשר לומר שהיתה הצלחה.

עידית סילמן: אני כן יכולה לומר שביחס לקורונה, וקורונה של ילדים, אנו מבינים את ההשלכה של ילדים שיחלו בקורונה או יבריאו ממנה או לא יודעים מה יהיה הלאה אבל אנו יודעים מה ההשלכה של פוליו, והיא ברורה וחד משמעית.

עידית סילמן: יש לנו הזדמנות – יכול להיות שהנקודות האדומות שאנחנו רואים אותן, יתפרצו קדימה.

עידית סילמן: יכול להיות שתהיה לנו התפרצות מסיבית וגם לוקח זמן – צריך לומר להורים - לחיסון עד שנקלט בגוף ועד שמתחיל בפועל להגן.

עידית סילמן: לכן אם יש לנו מרווח שהוא פער אמיתי של זמן להגן על האוכלוסייה זו ההזדמנות לעשות כל שביכולתנו כדי לשמור על האוכלוסייה מוגנת באמת.

ליאור הכט שגיא: אני רוצה להתחבר לדברים שלך גברתי היושבת בראש ולומר - ילד אחד עם פוליו זה ילד אחד יותר מדי.

ליאור הכט שגיא: אנחנו בשנת 2022 מדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: אנחנו לא רוצים פוליו במדינת ישראל.

ליאור הכט שגיא: אנחנו עובדים יום ולילה 24/7 כדי שהדבר הזה יקרה בשיתוף פעולה עם כל הגורמים מסביבנו ואני מבקשת מפה להורים – בבקשה גשו עם הילדים להשלים את החיסונים על פי שגרת החיסונים.

ליאור הכט שגיא: המידע נגיש אחרי עבודה באמת מסיבית שנעשתה, גם במוקד קול הבריאות *5400, גם בקופות החולים.

ליאור הכט שגיא: האתרים פרוסים ונגישים.

ליאור הכט שגיא: גם פה נעשתה עבודה מסיבית.

ליאור הכט שגיא: גשו להתחסן.

עידית סילמן: שוב - *5400 זה הכי קל.

עידית סילמן: משם תקבלו את כל המידע ותופנו הלאה, אם זה לקופות החולים, אם זה לטיפות חלב.

עידית סילמן: לא לוותר.

עידית סילמן: הורים יקרים, לא לוותר.

עידית סילמן: זה הבריאות של הילדים שלכם.

עידית סילמן: לא רק של הילדים שלכם – גם שלכם ושל כל שאר בני המשפחה.

עידית סילמן: לכל דבר כזה יש הלשכה רוחבית עצומה.

עידית סילמן: לכן אנחנו קוראים לכולם להתעורר כדי שלא יהיה מאוחר מדי.

עידית סילמן: עשינו את הדיון הזה כדיון מעקב לא סתם.

עידית סילמן: זה סופר חשוב.

עידית סילמן: גם מי שלא ראה לנכון להגיע וזה בסדר כי זה נראה לנו טיפה רחוק מאתנו – כל עוד יש נתונים, ויש נתונים בצואה, ואנו רואים את זה בנתוני ביוב שזה עדיין קיים.

עידית סילמן: לא מיגרנו את הפנדמניה הזו של הפוליו.

עידית סילמן: זה סופר –סופר מסוכן.

עידית סילמן: קחו את הזמן הזה.

עידית סילמן: רוצו להתחסן.

עידית סילמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.

עידית סילמן: השם עמכם ורק בריאות.