ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 104, 2022-06-06 10:40

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הדיון של הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: היום ה-6.6.2022, ז' בסיון תשפ"ב.

מירב בן ארי: שני הנושאים שביקשתי לעשות עליהם מעקב הם על העניין של השיטור עירוני שאישרתי כאן, של תשע רשויות מקומיות ערביות.

מירב בן ארי: אישרתי את זה בדצמבר, ואת השיטור עירוני בשש מועצות אזוריות שאישרתי כאן בינואר.

מירב בן ארי: ביקשתי לעשות דיון מעקב, כי כבר בדיון עצמו אמרתי שאני רוצה לבדוק איך זה מיושם בשטח.

מירב בן ארי: ראיתי גם את הפרסום שהיה בבני שמעון, שפתחתם, כל הכבוד, עם השר.

מירב בן ארי: זה נהדר.

מירב בן ארי: אני רוצה לדעת אם יש בעיות וכמובן משהו שגם עובד, גם חשוב לשמוע.

מירב בן ארי: חבר הכנסת מופיד מרעי, אתה רוצה להתייחס?

מירב בן ארי: אחרי זה אני אתן לסגל, היועץ של השר בר לב, שייתן לנו קצת הסבר על המצב.

מירב בן ארי: בבקשה אדוני.

מופיד מרעי: בוקר טוב גבירתי היושבת-ראש.

מופיד מרעי: אני דווקא רוצה לברך על כל המגמה, גם על הדיונים שאת עושה ועל החשיבות של הדיונים לא מהכובע של חבר כנסת, מהכובע של ראש רשות שהיה לו שיטור עירוני, ולציין עד כמה שהכלי הזה מסייע לראש הרשות, פותר הרבה מאוד בעיות.

מופיד מרעי: ככל שאנחנו נשכיל וניתן כלים לראש הרשות בכל התחומים, אגב, לא רק בשיטור העירוני אנחנו יכולים להגיע למצב שיש לנו פחות פשיעה.

מופיד מרעי: אנחנו יכולים להגיע למצב שיש לנו פחות תלונות במשטרה.

מופיד מרעי: רואים אירוע כזה או אחר, 02:00 בלילה, השוטר מתייצב, אני מגיע אחריו.

מופיד מרעי: זה לא מגיע אפילו לתחנת משטרה.

מופיד מרעי: מאחר ואני מאמין בזה, אני מייצג גם את ראשי הרשויות האחרות שאין להם את זה כתוצאה מהיסטוריה, לא נדבר עליה, ראשי רשויות קודמים.

מופיד מרעי: הרי לא כולם קיבלו את התפיסה ואת השיטור העירוני כחלק מהמערך העירוני, כמו נהריה.

מופיד מרעי: העיר נהריה, אין לה שיטור עירוני.

מופיד מרעי: היא מארחת אצלה תחנת משטרה אבל אין לה שיטור עירוני, וראש הרשות שם אומר געוואלד, תנו לי עכשיו וכמה שיותר מהר שיטור עירוני.

מופיד מרעי: גם פיקוח אבל זו סוגיה אחרת, לא בדיון הזה.

מופיד מרעי: לפני שאת הגעת אני כבר שאלתי את לייזר, שאנחנו מכירים כמובן מהמערכת הצבאית.

מופיד מרעי: גם את נירה אנחנו מכירים מהמערכת הצבאית.

מופיד מרעי: הבנתי שיש תוכנית.

מופיד מרעי: אני מבקש מהמשרד לביטחון פנים, תאיצו את התוכנית הזאת.

מופיד מרעי: ככל שתאיצו אותה, ככה זה יהיה יותר טוב.

מופיד מרעי: אני לא בטוח שצריך להיצמד לסדר העדיפות שאתם נתתם במקרה הזה.

מופיד מרעי: יש פה עשרה ישובים או עשר עיריות שהולכות לקבל במגזר הערבי, במגזר היהודי.

מופיד מרעי: אני לא נכנס כרגע למינון.

מופיד מרעי: אני אומר לכם, במגזר הלא-יהודי תנו "גז" כמה שיותר.

מופיד מרעי: זה רק לנו יעזור כדי להוריד את רמת האלימות ולהעלות את רמת התרבות לסדר ולארגון.

מופיד מרעי: תודה רבה, ואם אפשר לשמוע תשובות, אני אשמח.

מירב בן ארי: תודה רבה חבר הכנסת מופיד מרעי.

מירב בן ארי: המילים שלך מאוד חשובות כאן.

מירב בן ארי: העניין של השיטור העירוני, אני חושבת שזה דרמטי במניעת פשיעה, גם הפיקוח כמובן, והיום אנחנו גם נביא הצעת חוק בקריאה ראשונה במליאה, את השיטור העירוני.

מופיד מרעי: זה יגיע כהצעה ממשלתית.

מירב בן ארי: כן, היום.

מופיד מרעי: רק משמח.

מירב בן ארי: סגל, אתה רוצה?

ניר סגל: אני רוצה רגע להתחיל בסרט.

מירב בן ארי: בבקשה, ניר סגל, יועץ של השר לביטחון הפנים.

ניר סגל: (הקרנת סרטון) בוקר טוב לכולם, אני חושב שהסרטון הזה מדבר בעד עצמו.

ניר סגל: לפני פחות מחצי שנה היינו פה ואישרו את הפיילוט לשש המועצות האזוריות הראשונות.

ניר סגל: אני חושב שהמשרד לביטחון פנים הוכיח שאפשר לעשות את העבודה ומהר, ופחות מחמישה חודשים נחנכה היחידה הראשונה במועצה אזורית בני שמעון.

ניר סגל: דרך אגב, לפני כן זה היה לוקח 18 חודשים, 24 חודשים, כל הנושא של יחידות השיטור העירוני.

ניר סגל: היום אנחנו נמצאים בסיטואציה שעד סוף יולי אנחנו מתכוונים להשיק עוד ארבע מועצות, ועד אמצע אוגוסט את המועצה האחרונה.

מירב בן ארי: עד סוף יולי איזה מועצות?

ניר סגל: מרחבים, שדות נגב, מעלה יוסף ומרום הגליל, ולקראת אמצע אוגוסט את מועצה אזורית לכיש.

ניר סגל: מבחינת המשטרה כבר הוקצו כל התקנים.

ניר סגל: הכשרות בוצעו כבר לשני שליש מהכוח ולא תהיה בעיה מבחינת המשטרה.

ניר סגל: הבעיה היחידה, ואנחנו יושבים עליהם מאוד חזק, כל הצוות של המשרד, ליאור, לייזר וכולם, על המועצות האזוריות כדי שיתקדמו.

ניר סגל: בעצם החסם שלנו בפרויקט הזה בא מהצד שלהם.

מירב בן ארי: תגדיר לי את החסמים שלהם.

ניר סגל: החסמים זה גיוס המפקחים, העברה של הבדיקות של המשטרה, המכרזים.

ניר סגל: כל המועצות למעט אחת, כבר פורסמו המכרזים.

ניר סגל: כמובן כולם חתמו על הסכמים.

ניר סגל: בחמישה מתוך ששת המועצות כבר אושרו המבנים.

ניר סגל: צריכים לעבור איזשהו התאמה.

ניר סגל: אני לא רואה פה סיבה מיוחדת שעד סוף יולי לא יהיו עוד ארבע מועצות.

מירב בן ארי: מבחינת בני שמעון, תאר לנו את היחידה שנפתחה.

ניר סגל: בבני שמעון יש כרגע שבעה שוטרים, שלושה מפקחים.

ניר סגל: המפקח הרביעי יאושר בקרוב.

ניר סגל: כל הציוד כבר נמצא אצלם מבחינת כלי נשק, כלי רכב.

מירב בן ארי: המבנה זה מבנה שהמועצה נתנה?

ניר סגל: המועצה הקצתה מקום.

ניר סגל: בעצם היחידה הזאת תתחיל לעבוד מסוף שבוע הזה.

אליעזר רוזנבאום: מהיום היא מתחילה לעבוד.

ניר סגל: כן.

אליעזר רוזנבאום: היא גמרה בערב חג אימון הקמה.

אליעזר רוזנבאום: היום היא מתחילה לעבוד מבצעית.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: מבחינת התושב, הוא מתקשר 100 נגיד.

מירב בן ארי: מי מפעיל אותם?

מירב בן ארי: המוקד?

מירב בן ארי: הרי לא מתקשרים אליהם.

ניר סגל: לא, לא.

מירב בן ארי: מה תכל'ס הם עושים?

אליעזר רוזנבאום: צריך לזכור שיחידה כזאת היא פועלת בשטחים של מספר תחנות.

מירב בן ארי: כמו תחנה בטמרה שאחראית על טמרה.

מירב בן ארי: זה הקטע של שיטור מועצתי.

אליעזר רוזנבאום: למשל בני שמעון הולכים לעבוד בשטחים שחמש תחנות אחראיות עליהם.

אליעזר רוזנבאום: זה יותר מורכב מכשיש לך יחידה בתחנה, וגם המרחקים הם גדולים מאוד.

אליעזר רוזנבאום: ההפעלה של השיטור העירוני לאירועים, אני לא מדבר על תוכנית יזומה, אבל הקפצה כתוצאה מדיווח על פריצה למשק מסוים.

אליעזר רוזנבאום: צריך לנהל את זה בצורה מאוד מקצועית כי אתה יכול למצוא מצב שאתה מקפיץ אותו לדוגמה מבני שמעון, הם יושבים ליד רהט, ואתה מקפיץ אותו לכיוון צומת שוקת ופתאום יש עוד אירוע בשטחים באזור נתיבות בשטחים החקלאים.

אליעזר רוזנבאום: צריך לנהל את הדבר הזה.

מופיד מרעי: לפי מה שאתה אומר, יכול להיווצר מצב שחמש תחנות נותנים להם פקודות ומפעילים אותם.

אליעזר רוזנבאום: לא, לא.

מופיד מרעי: זה מה שאתה אומר.

אליעזר רוזנבאום: אמרתי שהם פועלים בשטחים הטריטוריאליים של חמש תחנות.

מופיד מרעי: מאיפה הם מקבלים הנחיות?

מופיד מרעי: מי מכוון אותם?

אליעזר רוזנבאום: מ-100.

מופיד מרעי: 100 נותן להם הנחיה ואז כשנכנסים לגזרה של תחנה מסוימת הם מחויבים בדיווח לתחנה בנוהל כניסה רגיל?

מופיד מרעי: לזה התכוונתם?

מירב בן ארי: תגיד את השם ואת התפקיד שלך.

שחר חמדי: ראש מדור שיטור עירוני.

שחר חמדי: תפיסת ההפעלה שנחתמה על ידי גם מפקד מג"ב וגם ראש אג"מ מדברת באופן ברור על כך שהיחידה כפופה למפקד החבל של מג"ב.

שחר חמדי: הוא זה שמפעיל אותם.

שחר חמדי: ברגע שיש אירוע, ובבני שמעון יש גם מוקד של 106, שמתקבל והוא מתאים לסל השיטור העירוני ובשטח הטריטוריאלי שהיא עובדת, המוקד משגר את האירוע ישירות לניידת.

שחר חמדי: הניידת על פי תפיסת ההפעלה, מצטוותת.

מופיד מרעי: המוקד של החבל.

שחר חמדי: המוקד גם של 106 וגם 100, מוקד של משל"ט דרום, ובתנאי שהאירוע שהוא בסל השיטור העירוני.

שחר חמדי: זה לגבי אירועי תגובה.

מירב בן ארי: מה נמצא בסל?

שחר חמדי: עבירות גניבה, עבירות ונדליזם, עבירות איכות חיים.

שחר חמדי: מה שאנחנו עשינו פה באופן ייחודי זה שהוספנו את העבירה של גניבה חקלאית גם לאפשרות של תגובה, בגלל המאפיינים של השטח הספציפי הזה.

שחר חמדי: זה גם בקשה של המועצות וגם של המשרד לבט"פ, אז אנחנו עכשיו בשלבי האשרור האחרונים של להוסיף אירוע של גניבה חקלאית.

קריאה: עכשיו זה בטיפול של משרד המשפטים.

מירב בן ארי: הפשיעה החקלאית זה כבר בסמכויות שלהם?

שחר חמדי: המענה לאירועי תגובה לגניבה חקלאית יכנס לסל.

שחר חמדי: זה בשלבי אישור אחרונים.

מירב בן ארי: זה צריך לעבור אישור של הכנסת גם.

שחר חמדי: אני לא יודע אם אישור של הכנסת.

שחר חמדי: אני חושב שאישור של ועדה, כי זה אישור תקנה.

קריאה: זה בדרך אלייך.

שחר חמדי: המטרה היא שהיחידה הזאת תיתן מענה לפשיעה החקלאית גם במענה לאירועים וגם בכל מה שקורה בתא הפריפריה.

מירב בן ארי: אין בעיה, אנחנו רוצים להרחיב את הסמכויות.

שחר חמדי: בסופו של דבר, בתשובה לשאלה שלך, בתפיסת ההפעלה היחידה יודעת בדיוק למי היא כפופה ואיך היא פועלת ולמי היא מצטוותת.

מופיד מרעי: בסדר גמור, רק תסגרו את ההרחבות, וגם כשתירצו עוד הרחבה, תעשו את זה מהר.

מופיד מרעי: תביא את זה לוועדה וכמה שיותר מהר.

מירב בן ארי: ברור, זה אין שאלה בכלל.

מירב בן ארי: חשבתי שאישרתי את זה בשביל שפשיעה חקלאית תהיה חלק מהסמכויות של שיטור מועצתי, אבל בסדר, תביאו את זה ואנחנו נאשר את זה.

מירב בן ארי: זאת אומרת שכרגע מבחינת העבירות זה עבירות של גניבה.

מירב בן ארי: לא נגיד אם חלילה קורה מקרה של אונס או מקרה של הריגה, זה לא בסמכויות.

שחר חמדי: עבירות איכות חיים, עבירות אלימות במרחב הציבורי.

מופיד מרעי: כן, אבל יכולים למצוא את עצמם מגיעים לזירת - - -

שחר חמדי: באירוע מצילי חיים הם מגיבים קודם כל.

מירב בן ארי: ברור.

מירב בן ארי: זה סמכות שהיא רחבה.

מירב בן ארי: ההפעלה שלהם היא על ידי מפקד חבל של מג"ב.

שחר חמדי: כן, שיש לו עוד כוחות.

שחר חמדי: היא חלק מעוד כוח.

שחר חמדי: בסופו של דבר לאחיזת השטח יש עוד כוחות.

שחר חמדי: יש מש"ק ויש יחידת מתנדבים ועכשיו יש שיטור מועצתי.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: איך מתנדבים לשיטור המועצתי?

מירב בן ארי: אפשר להתנדב רק לזה או שמתנדבים למג"ב או למשטרה?

שחר חמדי: אי אפשר להתנדב לשיטור המועצתי כמו שאי אפשר להתנדב לשיטור העירוני.

שחר חמדי: יש יחידות מתנדבים שיכולות להיות מופעלות על ידם אבל כזרוע נפרדת.

אליעזר רוזנבאום: יש את "המתמיד" של מג"ב שהם כפופים לחבל, שיש שדה הפעלה והם חלק מהמענה על כלל האירועים בו-זמנית.

מופיד מרעי: מירב, זה עובד מצוין.

מופיד מרעי: כשיש מתמידים בתוך היישוב ויש שיטור עירוני, כשיש אירוע הנוסחה הזאת היא נוסחה מצוינת וזה עובד מעולה.

אליעזר רוזנבאום: מי שמכיר את המתמיד, את המתנדבים של מג"ב, איכותיים, לוחמים.

אליעזר רוזנבאום: חלק מהם עדיין עושים שירות מילואים פעיל ביחידות משמעותיות.

אליעזר רוזנבאום: בני קיבוצים, בני משקים.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: מבחינת ההתנהלות בשטח, הם יוצאי שני שוטרים ביחד?

שחר חמדי: שוטר ופקח.

מירב בן ארי: כמו בעיר.

שחר חמדי: נכון.

שחר חמדי: אם זה ברכב שממותג שיטור מועצתי או ברכב של הרשות שממותג רכב שיטור עירוני.

מירב בן ארי: הבנתי.

איילת לוי-נחום: הנושא של עבירות חקלאיות לא נמצא היום בסל של השיטור המועצתי?

מירב בן ארי: הוא אומר שלא.

איילת לוי-נחום: כי בהחלטת הממשלה שהבאתם אז, היא כן נכללה.

איילת לוי-נחום: התמהיל היה של 20% עבירות חקלאיות.

ליאור מזרחי: (הצגת מצגת) בוקר טוב, אני ראש מנהלת שיטור עירוני ומועצתי במשרד לביטחון פנים.

ליאור מזרחי: צריך לעשות הבחנה בין הנוסחה שעל פיה קבענו את סדר כניסת הרשויות, ואכן כפי שציינת, לקחנו בחשבון את היקף העבירות החקלאיות כדי לקבוע את המדרג, את סדר כניסת המועצות, לבין במה עוסק הכוח הזה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שאנחנו פה בפיילוט הזה של השיטור המועצתי נשענו ונשענים גם כיום על הניסיון המצטבר שלנו בשיטור העירוני, ובמסגרת חוק ניהול אכיפה, במסגרת תפיסת ההפעלה שנכתבה על ידי המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל נקבע שהכוח הזה של שוטרים לצד פקחים יעסוק בעבירות איכות חיים וצמצום האלימות במרחב הציבורי.

ליאור מזרחי: לשאלתך, נכון להיום הנושא של פשיעה/גניבה חקלאית לא מופיע.

ליאור מזרחי: הבנו את הצורך כפי שציינה יו"ר הוועדה.

ליאור מזרחי: הבנו את הצורך כבר אז, את הצורך המתבקש שהכוח הזה יוכל לתת מענה גם לעבירות חקלאיות, ואנחנו כעת פועלים לטובת הרחבת סל האירועים.

ליאור מזרחי: אנחנו אישרנו, ציינה היושבת-ראש בתחילת דבריה, את הפיילוט בשש מועצות אזוריות.

ליאור מזרחי: הגדרנו כבר בשבוע שעבר יחידה אחת מבצעית ואנחנו מצויים בשלבי הקמה מתקדמים בעוד חמש, כפי שציין ניר.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהכוח הזה יכול לפעול בשלוש ורסיות.

ליאור מזרחי: ורסיה ראשונה, שוטר לצד שוטר.

ליאור מזרחי: ורסיה שנייה שמבחינתנו היא הוורסיה המועדפת, שוטר לצד פקח, כל אחד מגיע עם היתרון היחסי שלו, והוורסיה השלישית היא גם פקח לצד פקח, לכן גם הוא נקרא פקח מסייע, ולכן השר לביטחון פנים מרחיב את סמכויותיו של הפקח על מנת שיוכל להפעיל אותם גם כשלא בנוכחות שוטר.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: מי בעצם בודק את הצלחת הפיילוט?

מירב בן ארי: יש מחקר מלווה?

ליאור מזרחי: עוד לפני, גבירתי.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שבמסגרת חוק ניהול אכיפה נקבע שתוקם מנהלת ארצית במשרד לביטחון פנים, שאני עומד בראשה, שמתוקף תפקידה מהווה כרגולטור בין הרשויות לבין משטרת ישראל.

ליאור מזרחי: אחת הדרכים שלנו למדוד את הצלחתה של התוכנית וכך גם נקבע בחוק, שהמשרד מבצע מחקר מלווה לתוכנית כפי שנעשה בשנים קודמות כפי שנעשה כיום בשיטור העירוני.

ליאור מזרחי: אנחנו פועלים באופן אופן גם לגבי השיטור המועצתי, באמצעות סקרים, באמצעות מדדים, באמצעות ניתוח הנתונים שמתקבלים במערכות המשטרתיות, באמת כדי למדוד, כדי לדעת את מידת ההצלחה של התוכנית.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: אם אנחנו נרצה להרחיב, אז מתי נדע את הנתונים?

מירב בן ארי: בכל זאת זה פיילוט.

מירב בן ארי: אני זוכרת גם שהיה כאן הרבה ראשי מועצות שהיו ממורמרים שהם לא קיבלו.

ליאור מזרחי: שוחחנו בנושא.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, החלטת ממשלה 4389 מדצמבר 2018 מאפשרת למשרד ליישם את המודל הזה בקרב 17 מועצות אזוריות.

ליאור מזרחי: כעת התחלנו עם שש.

ליאור מזרחי: יש לנו עוד 11 אופציונאליות.

ליאור מזרחי: כדי באמת לבדוק או לבחון אפקטיביות, אני מניח שזה ברור לכולנו, אנחנו צריכים לתת ליחידות הללו לפעול.

מירב בן ארי: ברור, רק אני שואלת מתי נוכל - - -

שחר חמדי: צריך קצת זמן, כי עד שהיחידות יקומו וצריך לתת להן זמן לעבוד, חודשים, ורק כשיהיה לנו נתונים בעקבות חודשים שהם יפעלו, נוכל לעשות השוואה מה קורה כשהן נמצאות ומה קרה קודם.

ליאור מזרחי: אנחנו כאן שמנו לעצמנו כיעד, לפחות במשרד שמנו לעצמנו כיעד לבחון את הנושא.

שחר חמדי: בשליש הראשון של 2023.

ליאור מזרחי: סוף 2022, תחילת 2023 כדי לקבל איזה שהן תובנות, אפילו אם הן ראשוניות, ולקדם את נושא הצטרפותן של המועצות הנוספות.

מירב בן ארי: למרות שאתה יודע, במצב של הפשיעה היום הם היו מצטרפים.

ליאור מזרחי: נכון.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, כך יצאנו לדרך.

ליאור מזרחי: עברו המון שנים, כבר מעל עשור.

ליאור מזרחי: כך יצאנו לדרך גם עם השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: התחלנו את זה כפיילוט וככל שחלפו השנים צירפנו עוד ועוד, אבל אני מזכיר שזה תלוי תקציב ותלוי אישור הוועדה.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: עוד שאלה אחרונה שיש לי.

מירב בן ארי: דיברת על החסמים של ראשי המועצות.

מירב בן ארי: אתה רואה אותם שהם פתירים?

ניר סגל: כן, הכול פתיר.

מירב בן ארי: אתה מדבר על יולי.

ניר סגל: יולי זה עוד חודש וחצי.

מירב בן ארי: זאת אומרת, אין משהו דרמטי שהוועדה צריכה לדעת.

ניר סגל: לא צריך את עזרתך בשום דבר.

ניר סגל: אני עומד אחרי התחזית שלנו.

מירב בן ארי: אוקיי, ולמה באוגוסט, האחרונים לכיש?

ניר סגל: האחרונה באוגוסט מכיוון שהם עבדו לאט, נרדמו בשמירה.

ניר סגל: דיברתי לפני החג עם ראש המועצה, חזר מטיול במרוקו.

ניר סגל: אמרתי לו, תקשיב, אתם עוד לא התחלתם ובני שמעון כבר חנכו.

ניר סגל: הוא קיבל הלם, קיבל פטיש חמישה קילו, ואני מעריך שבתחילת אוגוסט כבר יהיה שם.

מירב בן ארי: הבנתי, אוקיי, אנחנו נעקוב.

מירב בן ארי: אני חושבת שקיבלנו את התשובות.

מירב בן ארי: אני מניחה שעד סוף כנס הקיץ נוכל לדעת לגבי לפחות המועצות של יולי.

מירב בן ארי: אני גם עוקבת.

מירב בן ארי: גם הפרסום של זה חשוב, כי חשוב שאנשים ידעו שיש אלטרנטיבה כזאת היום, שזה משהו שלא היה פה שנים ואני מבינה שקרוב לעשור עובדים על השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: השיטור העירוני יצא לדרך ביוני 2011, קצת יותר מעשור.

מירב בן ארי: אוקיי.

ליאור מזרחי: תיכף אני אתן תסקיר לגבי השיטור העירוני.

מירב בן ארי: עכשיו אנחנו עוברים לחברה הערבית.

מיכאל ביטון: אפשר התייחסות לפני, גבירתי?

מירב בן ארי: כן, בבקשה.

מיכאל ביטון: אני ראש תחום חירום וביטחון של מרכז שלטון האזורי, בעצם מרכז את הקב"טים של המועצות האזוריות.

מיכאל ביטון: ראשית, אנחנו רוצים להודות לך כיושב-ראש הוועדה על הדחיפה העצומה של הדבר הזה.

מיכאל ביטון: הדבר הזה היה צריך לקרות לפני עשור וטוב מאוד שהוא קורה עכשיו.

מיכאל ביטון: תודה גם לניר סגל שהביא איתו רוח חדשה והרבה מאוד רוח גבית, לליאור ולכל השותפים במשרד לבט"פ, כל המובילים.

מיכאל ביטון: אנחנו מברכים על הפיילוט הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו חושבים שהוא יצליח באופן ודאי.

מיכאל ביטון: אנחנו כבר מפה קוראים להרחיב אותו.

מירב בן ארי: זה גם מה שאמרתי.

מיכאל ביטון: אין שום סיכוי שהדבר הזה יכשל.

מיכאל ביטון: זה כמו אוויר לנשימה במועצות האזוריות בגלל הביזוריות של מפקדי התחנות והמיקוד שלהם הוא פנימה לתוך העיר שבעצם מהווה מקור המשיכה לפשיעה.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים את הפתרון הזה וכמה שתרחיבו אותו יותר מהר, כך יהיה יותר טוב.

מיכאל ביטון: יחד עם זאת שתי הערות קטנות.

מיכאל ביטון: אסור שייווצר מצב שהתחנות הטריטוריאליות יסירו את ידיהן ממה שקורה במרחב הכפרי בכלל שיש עכשיו מפקד חבל של מג"ב שהוא אחראי והוא בעל הבית.

מיכאל ביטון: הוא לא תחנת משטרה.

מיכאל ביטון: אין לו יכולת של מפקד תחנת משטרה, בטח לא על כל החתכים של הפשיעה, וצריך שהם יחבקו אותו, וזה הגדולה של המשרד לבט"פ.

מיכאל ביטון: אם הם יצליחו לחבק אותו, זה יעזור גם להם ובטח שזה יעזור לנו.

מיכאל ביטון: עיכוב אחד שאנחנו כן רואים מהצד של המשטרה, של המשרד לבט"פ זה כל מה שקשור ליחב"מ.

מיכאל ביטון: אני דיברתי הבוקר עם כל ששת הקב"טים של הפיילוט.

מיכאל ביטון: גם במרחבים וגם במקומות נוספים יש מועמדים.

מיכאל ביטון: אני מכיר את זה גם מהעולם של מג"ב, של המתמיד.

מיכאל ביטון: לוקח המון זמן לגייס בן אדם, ואם יתנו על זה מיקוד זה ייפתר.

מיכאל ביטון: כל שאר הדברים, כמו שאמר פה ניר סגל, המועצות שם בכל המקום.

מיכאל ביטון: כולם מכווננים לזה והכול ייפתר, ברמות רכב, ברמות מבנה.

מיכאל ביטון: ברגע שהאנשים יוכשרו, הכול יעבוד.

מיכאל ביטון: תודה רבה ויישר כוח.

מירב בן ארי: מה זה יחב"מ?

ליאור מזרחי: יחב"מ זה ראשי תיבות של יחידת ביטחון מידע של משטרת ישראל.

ליאור מזרחי: מועמד לתפקיד של פקח מסייע גם בשיטור העירוני וגם בשיטור המועצתי נדרש לעבור בהצלחה את הבדיקה הזו כחלק מהליך הסמכתו.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שבמסגרת חוק ניהול אכיפה נקבע שהפעלה של פקח במסגרת השיטור העירוני מותנית באישור קצין בכיר.

ליאור מזרחי: המפכ"ל הסמיך את ראש יחב"מ לנושא הזה.

ליאור מזרחי: הבדיקה שעובר מועמד לתפקיד פקח מסייע היא בדיקה זהה למה שבעצם עובר שוטר, סוהר ומתנדב במשטרת ישראל.

ליאור מזרחי: ההליך בנוי משלושה שלבים: מילוי שאלון, מבדק מהימנות וראיון אצל הקב"ט.

ליאור מזרחי: זה תהליך שלוקח זמן.

מירב בן ארי: מה?

קריאה: רק כרגע אין עיכובים.

קריאה: אנחנו לא יודעים על עיכובים, זה מה שחשוב.

ליאור מזרחי: בגדול, אנחנו לא מכירים עיכובים חריגים.

ליאור מזרחי: כפי שציינתי, כיוון שההליך בנוי ממספר שלבים, הוא אורך מעט זמן.

מירב בן ארי: זה בסדר גמור להעלות את הדברים פה.

מירב בן ארי: זה המטרה.

מירב בן ארי: אנחנו קיבלנו סוג של לוח זמנים, מה שלא נהוג פה בדרך כלל ממשרדי ממשלה.

מירב בן ארי: אני עם האיזוק האלקטרוני נמצאת כבר כמעט שנה, וזה הדיון הבא שלי, ופה יש פתאום לוח זמנים, אז בסדר, הכול טוב.

מירב בן ארי: אנחנו נבחן את העניין.

מירב בן ארי: טוב שהעלית את הסוגיה הזאת.

מירב בן ארי: אנחנו נראה שבאמת עומדים בזה.

מירב בן ארי: גם אני חייבת לומר משהו אחרי שנעבור לשיטור בחברה הערבית.

מירב בן ארי: אני גם אתייחס לזה בסוף.

מירב בן ארי: אני חושבת שזה דבר מאוד דרמטי בעיניי.

מירב בן ארי: בכוונה גם הבאתי את הדיונים הקודמים שלי.

מירב בן ארי: אני חושבת שזה דרמטי שאנחנו מאשרים משהו בינואר ובסוף ביוני כבר הקמנו.

ניר סגל: 31 במאי.

מירב בן ארי: אני חושבת שזה חשוב מאוד וזה מראה את הנכונות והרצינות והרצון של המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: גם ההתגייסות של המועצות.

מירב בן ארי: בגלל זה אמרתי שנראה לי ברור שכל מועצה הייתה רוצה.

מירב בן ארי: אגב, בתקציב של 23' יש הרחבה של הפיילוט?

ליאור מזרחי: אנחנו דנים בזה.

ניר סגל: יש בקשה להרחבה.

מירב בן ארי: לכמה?

אליעזר רוזנבאום: התוכנית נכון לעכשיו, 20 יחידות, עשר יחידות ביישובים הכלליים, חמש יחידות בחברה הערבית וחמש בשיטור המועצתי במועצות אזוריות.

אליעזר רוזנבאום: זה כרגע.

רות וסרמן לנדה: מה זה אומר יחידה?

מירב בן ארי: כזה, בדיוק מה שעשינו.

אליעזר רוזנבאום: יש קריטריונים לקביעת גודל היחידה.

ליאור מזרחי: זה אומר שנכון להיום ישנן בחברה היהודית עוד 15 רשויות אופציונאליות, עוד 28 רשויות בחברה הערבית, ונכון לעכשיו עוד 11 מועצות אזוריות.

רות וסרמן לנדה: הבנתי שיש יותר מ-15 ביהודיות.

ליאור מזרחי: בואו נחדד פה כמה מושגים שלרובנו מוכרים.

ליאור מזרחי: יש תנאי סף לכל הרשויות שיכולות להיות חלק מהתוכנית.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שנכון להיום התנאי להצטרפות בחברה היהודית הוא 16,000 תושבים ומעלה.

ליאור מזרחי: אנחנו בהחלטת ממשלה 631 החרגנו את החברה הערבית והורדנו את תנאי הסף ל-10,000 תושבים.

ליאור מזרחי: נקבתי במספר של 11 מועצות אזוריות כי אנחנו הרי יודעים שיש הרבה יותר.

ליאור מזרחי: 16,000 תושבים ומעלה, יש 15 רשויות כאלה אופציונאליות בחברה היהודית.

ליאור מזרחי: בחברה הערבית 10,000 תושבים ומעלה, ישנן עוד 28 רשויות אופציונאליות, וישנן עוד 11 מועצות אזוריות שאופציונאליות להצטרף לשיטור המועצתי, כיוון שהחלטת ממשלה 4389 קובעת שרק מתוך ה-17 שבהן המשרד לביטחון פנים הפעיל בעבר את הפיילוט, אז יש לנו פה כמות נכבדת.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהתוכנית הזאת כחלק מהאבולוציה שלה, במהלך השנים עברה שינויים.

ליאור מזרחי: בתחילת הדרך התוכנית פנתה לערים בנות 20,000 עד 250,000 תושבים.

ליאור מזרחי: ב-2014 הרחבנו את התוכנית לכרך.

ליאור מזרחי: יו"ר הוועדה מכירה היטב מתפקידה בעיריית תל אביב.

ליאור מזרחי: אחרי כניסתו לתפקיד של השר גלעד ארדן, הוריד את תנאי הסף בשיטור העירוני ל-16,000 תושבים, והחלטת הממשלה האחרונה לגבי החברה הערבית הפחיתה את תנאי הסף ל-10,000 תושבים.

ליאור מזרחי: להגיד מה יהיה מחר?

ליאור מזרחי: לא יודע.

ליאור מזרחי: אולי יפחיתו, אולי יוסיפו ואז זה משנה את כמות הערים האופציונאליות.

רות וסרמן לנדה: למה הקריטריון הזה נקבע?

רות וסרמן לנדה: למה 10,000 תושבים?

ליאור מזרחי: אנחנו לא רוצים ליצור שיטור יתר.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהכוח הזה של השיטור העירוני הוא כוח תוספתי.

ליאור מזרחי: הוא לא במקום אלא בנוסף.

ליאור מזרחי: הוא לא בא להחליף את משטרת ישראל.

ליאור מזרחי: אנחנו גם לא רוצים להפעיל כוח שכזה, שמבחינת לפחות משטרת ישראל כמי שאמונה על ההפעלה המבצעית ודורשת שיהיה מינימום של כוח אדם, לא רוצים להפעיל אותו בתאי שטח שאין צורך.

רות וסרמן לנדה: אני מכירה, רוב הרשויות המקומיות הערביות שהן פחות מ-10,000, הן זועקות בקול מאוד ברור.

רות וסרמן לנדה: הייתי אומרת, אפילו קורסות מפשיעה.

רות וסרמן לנדה: אני אתן לך דוגמה אחת, - - - , פחות מ-10,00 תושבים.

ליאור מזרחי: אני מתאר לעצמי.

רות וסרמן לנדה: השאלה היא למה דווקא 10,000?

רות וסרמן לנדה: זה שאין מספיק שוטרים, זה ברור.

מירב בן ארי: היה לנו גם דיון על זה, אבל הבנתי שיש עוד קריטריונים חוץ ממספר תושבים.

ליאור מזרחי: הקריטריון הראשון הוא מספר תושבים.

ליאור מזרחי: אחרי שנכנסת לתוך הנוסחה, אז פה אתה כבר קובע את סדר הכניסה.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: עוד הערות על השיטור מועצתי?

מירב בן ארי: ברשותכם, אני עוברת לדיון על השיטור העירוני.

מירב בן ארי: גם כאן קיימתי דיון נפרד.

מירב בן ארי: גם כאן אישרתי את הצו.

מירב בן ארי: פה מדובר על תשע.

מירב בן ארי: בואו נשמע מה המצב ואיפה אנחנו עומדים.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, טרם אישור ועדת ביטחון פנים להוספתן של תשע רשויות בחברה הערבית, התוכנית פועלת ומוגדרת כמבצעית ב-74 רשויות במדינת ישראל.

ליאור מזרחי: כפי שציינת, בסוף השנה אישרת את הצטרפותן של תשע רשויות בחברה הערבית כחלק מתוכנית החומש, כחלק מהחלטת ממשלה ייעודית מספר 631 שבה נתנו קדימות לצירופן של רשויות מהחברה הערבית.

ליאור מזרחי: זה דבר אחד שעשינו.

ליאור מזרחי: החלטת הממשלה גם הגדילה את היקף ההשתתפות במימון הפקחים.

ליאור מזרחי: לא רוצה לסבך פה אף אחד, אבל אני מזכיר שהמשרד לביטחון פנים החל מאוגוסט 2016 מסייע לרשויות שעומדות בתבחינים מסוימים בנושא של מימון פקחים בתחומן.

ליאור מזרחי: כשאני מדבר על פקחים, אני מדבר על פקחים מסייעים לשיטור העירוני.

ליאור מזרחי: המימון עד להחלטת ממשלה 631 נע בין 25% ל-35% מעלות שכרם השנתית של הפקחים, בכפוף כמובן להעמדת כוח האדם בפועל, והחלטת הממשלה הזו כחלק מהרצון לסייע, כחלק מהרצון לקדם, עלתה בעצם ל-70% מימון.

רות וסרמן לנדה: זה היה ב-922 ועכשיו זה בתוכנית החומש הנוכחית או שזה חוץ-תקציבי, כלומר המימון לזה?

ליאור מזרחי: המימון הזה הוא כחלק מהחלטת ממשלה 631.

רות וסרמן לנדה: אז זה מעבר לתוכנית החומש לחברה הערבית.

ליאור מזרחי: זה כחלק מהפעולות שהמשרד לביטחון פנים ביצע בתוכנית החומש.

ליאור מזרחי: זה השלמה.

רות וסרמן לנדה: כלומר זה מעבר.

ליאור מזרחי: כן.

רות וסרמן לנדה: יפה מאוד.

ליאור מזרחי: הרשויות שאושרו להצטרפות הן ג'סר א-זרקא, טורעאן, ערערה בנגב, כפר יאסיף, כפר קאסם, שגב שלום, ג'לג'וליה, כפר כנא ודיר אל אסד.

ליאור מזרחי: חשוב לציין עוד לפני שניגע בערים וברשויות המצטרפות, לציין שכחלק מהפילוח, כחלק מהרשויות שכבר פעילות בתוכנית, ישנן 12 יחידות ברשויות מהמגזר הלא-יהודי גם בפריסה ארצית, כך שגם פה אנחנו כבר סוג של למודי ניסיון, אפשר לומר, ברוב המחוזות במדינת ישראל.

רות וסרמן לנדה: איפה אמרת שג'לג'וליה נופלת?

ליאור מזרחי: היא מתוך התשע שצורפו.

רות וסרמן לנדה: לאחרונה?

ליאור מזרחי: כן, מה שאושרו על ידי הוועדה בתחילת שנת 2022.

ליאור מזרחי: זה יחידה חדשה שמצויה כעת בשלבי הקמה.

מירב בן ארי: אוקיי.

רות וסרמן לנדה: יש שם תחנת משטרה קטנה.

ליאור מזרחי: יש תחנת משטרה בכפר קאסם, שאמונה גם על ג'לג'וליה.

רות וסרמן לנדה: הנקודה הזאת שבג'לג'וליה, יש שם שוטרים דרך קבע?

ליאור מזרחי: למיטב הבנתי יש שם מש"ק.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, נגעתי בזה קודם וזה נכון לגבי כלל השיטור העירוני וגם לגבי השיטור המועצתי.

ליאור מזרחי: הכוח הזה הוא כוח אדם תוספתי.

רות וסרמן לנדה: הפקח יהיה יחד עם המש"ק?

ליאור מזרחי: הוא יהיה יחד עם השוטר ביחידה של השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: הם יעשו ממשקי עבודה מול מי שצריך.

רות וסרמן לנדה: כלומר ביחידה בג'לג'וליה יש שוטר ובנוסף אליו יהיה רכז או פקח, איך שתקראו לו.

מירב בן ארי: בואו נבין קודם כל את הפיילוט.

מירב בן ארי: כרגע כל מה שהבנתי זה על הרשויות, ואז נבין איך תכל'ס זה אמור לעבוד.

ליאור מזרחי: אני אעשה פה סדר, אני לא רוצה שאף אחד יתבלבל.

ליאור מזרחי: כשאנחנו מדברים על שיטור עירוני, אנחנו כבר לא מדברים על פיילוט.

ליאור מזרחי: פיילוט אנחנו מדברים בשיטור מועצתי.

ליאור מזרחי: את הפיילוט בשיטור העירוני התחלנו ב-2010.

מירב בן ארי: הוא כבר קיים, אנחנו מרחיבים את זה.

ליאור מזרחי: זה לא פיילוט.

ליאור מזרחי: פה אנחנו כבר על בסיס משהו קיים.

ליאור מזרחי: אמרנו קודם שתוכנית השיטור העירוני פועלת נכון להיום ב-74 יחידות שהוגדרו כיחידות מבצעיות.

ליאור מזרחי: בנוסף, הוועדה אישרה את צירופן של עוד תשע רשויות בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: מניתי אותן קודם.

ליאור מזרחי: ציינתי קודם שיש 74 רשויות שכבר פעילות.

ליאור מזרחי: בתוך ה-74 הללו יש 12 יחידות שהן בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: סך הכול יהיו 21 יחידות של שיטור עירוני בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: עכשיו ברשות

ליאור מזרחי: כם אני אתן איזשהו סטטוס לגבי היחידות שמצויות בשלבי הקמה.

ליאור מזרחי: ראשית, אני מזכיר שכחלק מתהליך של הקמת מערך אכיפה עירוני גיבשנו את הרשימה.

ליאור מזרחי: פנינו ובדקנו את ההיתכנות מול הרשות המקומית.

ליאור מזרחי: קיבלנו את אישור השר ושר הפנים.

ליאור מזרחי: קיבלנו את אישור הוועדה, ואחרי שקיבלנו את אישור הוועדה, לראשונה קיימנו דיון התנעה אל מול ראש הרשות המקומית ובעלי העניין במשטרה על מנת בעצם לבוא בצורה רשמית ולומר, חברים, אושרתם גם על ידי הכנסת, אנחנו מניעים את התהליך.

ליאור מזרחי: כחלק מהנעת התהליך פרסנו בפני בעלי העניין גם ברשות המקומית וגם במשטרה את עיקרי התוכנית, ובנוסף כחלק מההתחייבות שלחנו לרשות המקומית את ההסכם שבו היא מתחייבת להעמיד את כוח האדם והאמצעים הדרושים, ואנחנו כמשרד לביטחון פנים מתחייבים בשם משטרת ישראל להעמדת כוח האדם והאמצעים הדרושים להפעלת התוכנית.

ליאור מזרחי: לשמחתנו הרבה כל תשע הרשויות חתמו על הסכם והשיבו אלינו, שזה מבחינתנו סוג של מס רצינות, כי ההסכם הוא הסכם ששני הצדדים מתחייבים.

ליאור מזרחי: כמובן במקביל העברתי את ההיתר לגורמים המוסמכים במשרד אל מול משטרת ישראל, לפרסום תקינת כוח האדם והאמצעים הדרושים.

ליאור מזרחי: זה גם פעולה שנעשתה.

רות וסרמן לנדה: בכל תשע הרשויות האלה כבר יש עכשיו שוטר שהוא מצטרף למש"ק.

ליאור מזרחי: לא בהכרח שהוא קיים באופן פיזי.

ליאור מזרחי: נמצאים פה בהליך אישור - - -

מירב בן ארי: בוא נהיה בזה שהם חתמו על ההסכם.

רות וסרמן לנדה: את זה הבנתי.

רות וסרמן לנדה: אני שואלת איפה נמצא התהליך.

אליעזר רוזנבאום: יש נקודה אחת שצריך להבהיר.

אליעזר רוזנבאום: אין בכל ישוב תחנת משטרה.

אליעזר רוזנבאום: הלוואי וזה היה.

רות וסרמן לנדה: אני רק רוצה להבין באיזה שלב של התהליך אנחנו נמצאים על הרצף, באיזה נקודה?

מירב בן ארי: בואו נשמע את התהליך.

ליאור מזרחי: אמרנו שקיימנו דיון התנעה ובעצם החל מדיון ההתנעה ולאחר חתימת ההסכם אנחנו פונים לשני ערוצים מקבילים.

ליאור מזרחי: הערוץ האחד הוא הערוץ המשטרתי שבו משטרת ישראל מאתרת, מגייסת ומכשירה את כוח האדם הייעודי הספציפי לטובת השיטור העירוני, ובמקביל הרשות המקומית מצידה עושה את אותה פעולה.

רות וסרמן לנדה: זה משפט תיאורטי, רק תצמיד לזה בבקשה מועד.

ליאור מזרחי: תיכף נגיע אליו.

ליאור מזרחי: זה בכלל לא תיאורטי.

ליאור מזרחי: הערוצים הם ערוצים מקבילים.

ליאור מזרחי: המשטרה מגייסת, מאתרת, מכשירה.

ליאור מזרחי: הרשות המקומית מאתרת, מגייסת, מכשירה.

ליאור מזרחי: בקצה הכוח הזה מתאגד ומוגדר כיחידה מבצעית.

רות וסרמן לנדה: אוקיי.

רות וסרמן לנדה: אני רק רוצה לדעת מבחינת גאנט זמנים.

ליאור מזרחי: מבחינת גאנט הזמנים אני יכול למנות בכל אחד מהיישובים, וזה כחלק גם מדיוני ההתנעה וגם כחלק מהסטטוסים שאני יחד עם מדור שיטור עירוני, יחד עם המקבילים שלי מבצעים ברשויות עצמן על מנת לעמוד מקרוב ולבחון את התקדמותן גם של הרשויות וגם של תחנות המשטרה או המחוז או המרחב בצד המשטרתי, איך הוא מתקדם, כדי באמת לכנס את כולם ללוחות זמנים.

ליאור מזרחי: מבחינתנו היעד ששמנו לעצמנו, אני מדבר לגבי כל התשע ותיכף אני אפרוט אם צריך.

ליאור מזרחי: לגבי כל התשע, שעד סוף שנת 2022 היחידות הללו יוגדרו כיחידות מבצעיות.

ליאור מזרחי: יחידה מבצעית, אמרנו, זה כוח אדם עירוני ומשטרתי תוספתי שפועל תחת קורת גג אחת עם האמצעים הדרושים.

מירב בן ארי: מתי בעצם הם אמורים לעשות את אימון ההקמה מבחינתך?

ליאור מזרחי: מבחינתנו הצפי לאימון ההקמה, את יכולה לראות את העמודה השמאלית, זה צפי אופטימי.

ליאור מזרחי: היקפי כוח האדם הדרושים בשיטור העירוני, להבדיל מהשיטור המועצתי זה כמעט פי שניים.

ליאור מזרחי: לוח הזמנים להקמת יחידת שיטור עירוני הוא ארוך יותר משיטור מועצתי, כי היקפי כוח האדם הם שונים.

ליאור מזרחי: שאלת חסמים, נגענו בזה קודם.

ליאור מזרחי: היכולת של רשות מקומית בחברה הערבית היא שונה משל מועצה אזורית, א', מבחינת ההיקפים, ב', מבחינת היכולת לאתר, לגייס ולהכשיר כוח אדם.

שחר חמדי: ועוד נתון משמעותי שקיצר את הזמנים מאוד במועצתי, דיבר על זה ניר, זה שמג"ב לא גייסו שוטרים חדשים.

שחר חמדי: מג"ב לקחו מהכוח הקיים ואישרו את התקנים שנתן המשרד לבט"פ, בניגוד לשיטור העירוני ששם זה הליך של פרסום תקנים וגיוס שוטר והכשרה שלו שלוקחת חצי שנה.

יוחאי וג'ימה: זה קיצר את הצד המשטרתי.

ליאור מזרחי: שדרך אגב, הוא הצד הארוך.

ליאור מזרחי: איתור, גיוס והכשרת שוטר היא ארוכה לאין שיעור מהליך זהה בצד של פקח.

מירב בן ארי: אוקיי, אז רק כדי לחדד את זה.

מירב בן ארי: מבחינת הצד של המשטרה באיתור, גיוס, הם שם?

ליאור מזרחי: בהחלט.

מירב בן ארי: אז מבחינת הגאנט אנחנו נמצאים פה באיתור, גיוס?

מירב בן ארי: זה השלב שאנחנו נמצאים מבחינת המשטרה?

שחר חמדי: גם משטרת ישראל על מנת לעמוד בלוח זמנים קרוב, גם פה עושה תמהיל.

שחר חמדי: לקחה שוטרים מיחידות עם כל חסר כוח האדם שיש עכשיו, כולנו יודעים, לקחה כוח אדם מהיחידות הקיימות, בסיור, בחקירות, בבילוש וכדומה, מעבירה אותם לשיטור העירוני ככוח ראשוני ועליו היא תוסיף את הכוח שהיא מגייסת.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: בטבלה האחרונה שצירפתם, ממש הלכתם מועצה-מועצה ונתתם - - -

ליאור מזרחי: תאריך צפי לביצוע אימון הקמה.

ליאור מזרחי: כמובן שיקפנו תמונת מצב גם בכוח האדם המשטרתי וגם בכוח האדם העירוני.

מירב בן ארי: אישור נחיצות משטרה זה לפני הפרסום?

ליאור מזרחי: לפני הפרסום של מי, שלנו או של הרשות המקומית?

מירב בן ארי: שלכם.

קריאה: לא.

מירב בן ארי: אתם נותנים את האישור נחיצות לרשות המקומית?

ליאור מזרחי: לא.

ליאור מזרחי: נחיצות משרה מי שנותן זה משרד הפנים.

ליאור מזרחי: ישנן רשויות, ולצערי אנחנו רואים את זה ברשויות שבהגדרתן הן רשויות חלשות, שעל אף רצונן לגייס כוח אדם, טרם ביצוע הפעולה נדרשות לקבל את אישור משרד הפנים לנחיצות משרה.

ליאור מזרחי: לשמחתנו, במסגרת התוכנית ובניסיון שלנו פתרנו פה איזשהו חסם שהיה.

ליאור מזרחי: במשרד הפנים השכילו לעשות את ההפרדה בין הצורך בגיוס של פקח לטובת שיטור עירוני לבין כל שאר המשרות האחרות במסגרת העבודה - - -

רות וסרמן לנדה: אז זה לא תקוע בהקשר הזה.

ליאור מזרחי: זה לא תקוע בהקשר הזה.

ליאור מזרחי: בהקשר של החברה הערבית זה יצר לנו באג במספר מקומות.

ליאור מזרחי: לשמחתנו, פה משרד הפנים השכיל לקדם את הנושא ונתן את האישור הדרוש.

רות וסרמן לנדה: מעולה.

מירב בן ארי: אז בעצם כבר כאן

מירב בן ארי: אני רואה שהם הכי מתקדמים בתהליך.

ליאור מזרחי: אפשר לומר.

מירב בן ארי: אם האימון שלהם באוגוסט, אז - - -

ליאור מזרחי: אפשר לראות פה גם עמודה של ביצוע סטטוס הקמה שנעשתה די לאחרונה, ובאמת ללא שום קשר להתכנסותה של הוועדה.

ליאור מזרחי: אנחנו מעת לעת מקיימים סטטוס ברשויות כפי שציינתי, באמת לשמוע מקרוב היכן הדברים עומדים, ובתיאום בין מפקד תחנת המשטרה הרלוונטית אל מול ראש המועצה קבענו את התאריכים הללו מתוך תקווה ורצון לעמוד בהם.

ליאור מזרחי: אנחנו מאוד רוצים ונפעל ככל שניתן לפחות מצידנו שעד סוף שנת 2022 כל תשע היחידות הללו יוגדרו כיחידות מבצעיות.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: דיברת על חסמים של הרשויות בדיון הקודם.

מירב בן ארי: מה החסמים של הרשויות במקרה הזה?

ליאור מזרחי: לשמחתנו, החסם אולי הגדול ביותר שהיה זה היה הנושא של המימון, העסקת הפקחים.

מירב בן ארי: מי מעסיק אותם?

ליאור מזרחי: הרשות המקומית.

מירב בן ארי: לשמחתנו, העלאת גובה המימון מצידנו פתרה פה משהו מאוד רציני ומשמעותי.

ליאור מזרחי: בכמה אחוזים נכנסת?

ליאור מזרחי: אנחנו משלמים 70%.

מירב בן ארי: נגיד ברשות כמו נהריה אתה שם 25% - - -

ליאור מזרחי: או 35%.

ליאור מזרחי: יש פה גם נוסחה מאוד מוגדרת וברורה.

מירב בן ארי: כן, אבל בטח לא במספרים כאלה.

ליאור מזרחי: את צודקת, לא במספרים כאלה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר גם שיש רשויות שלא זכאיות למימון.

מירב בן ארי: שלא זכאיות בכלל למימון.

ליאור מזרחי: תל אביב ורעננה לא זכאיות למימון.

מירב בן ארי: יש חסמים מעבר לכסף?

ליאור מזרחי: בהחלט.

מירב בן ארי: שיתוף פעולה?

ליאור מזרחי: אני חייב לומר כמי שמלווה ומלווה את זה מקרוב, שיתוף פעולה מלא מצד כלל ראשי הרשויות/מועצות מקומיות וגם מצד מפקדי התחנות שהשכילו ומשכילים להבין שבעצם הכוח הזה הוא כוח אדם תוספתי שמשרת בסופו של דבר גם את העשייה השוטפת היום-יומית שלהם, אז כך שמהבחינה הזו אני לא מזהה חסמים, אבל מבחינתנו חסם שהוא לא חדש, אני לא אחדש.

ליאור מזרחי: יש חסם מבחינתנו לאתר כוח אדם שעומד בתנאי הסף הדרושים לעבודה במסגרת היחידה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שלא בכל מקום אתה רוצה לבצע פעילות אכיפה.

ליאור מזרחי: בחברה הערבית הנושא של השבטיות.

ליאור מזרחי: יש פה קצת בעיה מסוימת.

רות וסרמן לנדה: זאת בעיה אינהרנטית.

רות וסרמן לנדה: השאלה איך מתמודדים איתה?

ליאור מזרחי: ממליצים לגייס כוח אדם שלא מתוך היישוב.

רות וסרמן לנדה: זו המלצה בעיניי נכונה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, אני לא המעסיק של הפקח, אבל לשמחתנו הם מקבלים את עמדתנו.

רות וסרמן לנדה: זה באמת מקשה ברמת החיים ומוות על הבן אדם שאמור לבצע - - -

ליאור מזרחי: בהחלט.

ליאור מזרחי: אני רק מזכיר, ציינתי את זה קודם.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שיש לנו כבר ניסיון מצטבר של 12 יחידות שפעילות כבר, וביחידות הללו על פי רוב הפקחים הם לא בני היישוב.

שחר חמדי: אנחנו גם ממליצים להם לדבר עם ראשי המועצות או ראשי הרשויות שכבר רצים עם התוכנית ורואים שהמודל המצליח זה פקחים לא מהרשות.

שחר חמדי: ניתן דוגמה את עראבה, יושב פה נציג של המחוז הצפוני, יחידה מצטיינת שהתמהיל והפקחים הם לא מהרשות וזה מצליח.

שחר חמדי: לעומת זאת אנחנו נותנים להם דוגמאות שהפקחים היו כן מהרשות ואחרי שנה נאלצה הרשות לפטר את כל הפקחים.

שחר חמדי: בדרך כלל הליווי שלנו המקצועי והניסיון המצטבר תורם.

רות וסרמן לנדה: למה שלא תעשו קריטריון שזה יהיה בן אדם מחוץ ליישוב?

רות וסרמן לנדה: כי זה מאוד מקשה על ראש הרשות לא למנות אדם שהוא לא מתוך היישוב.

רות וסרמן לנדה: נתת לו 70% מהשכר, אתה נותן לו הזדמנות מאוד יפה, סליחה שאני מדברת בצורה מאוד ברורה, אבל זה מה שקורה, לצ'פר בן אדם מתוך היישוב ואז זה מייצר - - -

ליאור מזרחי: ככל שאתה לצורך העניין מיישם החלטה שכזו, כפי שציינתי, זו צריכה להיות החלטה רוחבית.

ליאור מזרחי: למה אתה עושה את זה רק ביישוב אחד?

רות וסרמן לנדה: לגמרי.

ליאור מזרחי: אני לא בטוח שהאקסיומה הזו נכונה לגבי תל אביב או רעננה.

רות וסרמן לנדה: לא, אבל בחברה הערבית היא נכונה אפריורי.

ליאור מזרחי: אני מסכים איתך.

ליאור מזרחי: לשמחתי הגיעה נציגות מהיישובים עצמם, גם מטורעאן וגם מערערה בנגב שיוכלו לומר קצת מנקודת מבטם, איך הם רואים את הדברים.

מירב בן ארי: בבקשה.

מחמוד אבו עראר: אני קב"ט המועצה ערערה בנגב.

רות וסרמן לנדה: אתה תושב ערערה בנגב?

מחמוד אבו עראר: כן, תושב ערערה בנגב.

מחמוד אבו עראר: האמת, הבקשה הראשונה שלנו הייתה שהפקחים יהיו מחוץ ליישוב, כי כבר מכירים את הסיטואציה הזאת.

מחמוד אבו עראר: אם הם לא דוברי ערבית, גם זה יותר טוב יהיה.

רות וסרמן לנדה: לגמרי.

מירב בן ארי: זה לא רלוונטי אלינו בכלל.

מירב בן ארי: שהפקח יחליט איפה הוא רוצה להיות.

מירב בן ארי: אני אחליט לו איפה הוא יהיה?

רות וסרמן לנדה: אני חולקת על העניין הזה.

רות וסרמן לנדה: אני חושבת שאתם כגוף רגולטורי של הממשלה יכולים לבוא ולפתור לראשי הרשויות דילמה שהיא מראש נועדה לכישלון, שכן בן אדם שהוא חי ביישוב, כולנו מבינים את זה, כל מי שמתעסק בתחום הזה ועוסק באכיפה, תתקן אותי בבקשה אם אני טועה, גם טורעאן, אתם יודעים יותר טוב, כשהוא בא לאכוף איזושהי ענישה או משהו על בן אדם שחי ביישוב, הוא לא יוכל לעשות את זה באותה מידה, זה כמעט ברור מאליו, ולכן לראש הרשות נותרת דילמה אם כן לתת את התפקיד למישהו מהחמולה או לא.

רות וסרמן לנדה: אם אתה אומר לו מראש שאתה לא יכול, הוא לא יכול לחיות ביישוב, אתה פותר לו את הבעיה הזאת כרגולציה.

רות וסרמן לנדה: זה דבר שהוא, אפילו הייתי אומרת, מתבקש, בהינתן המצב המאוד קשה.

רות וסרמן לנדה: זה מקצר תהליכים לדעתי.

ליאור מזרחי: בהחלט.

ליאור מזרחי: אני חושב שהסוגיה הזו צריכה לבוא לפתחו של משרד הפנים והשלטון המקומי.

רות וסרמן לנדה: המשרד לביטחון פנים נדמה לי, לא?

מירב בן ארי: משרד הפנים.

רות וסרמן לנדה: אז אולי צריך להעלות את זה בפני משרד הפנים.

רות וסרמן לנדה: זה לא עניין של להתערב, זה עניין של רגולציה.

רות וסרמן לנדה: שלטון מקומי זה לא קשור לרגולציה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה לדעתי.

מירב בן ארי: אני רוצה רגע להבין עוד משהו אחד.

מירב בן ארי: סליחה שאני עוד פעם הולכת לעניין של החסמים.

מירב בן ארי: האם מעבר לעניין של התקציב יש משהו שאנחנו צריכים לדעת כוועדה מבחינת ההתנהלות?

מירב בן ארי: האם יש משהו שהוא חוסם?

ליאור מזרחי: יש שלושה מאמצים בו-זמנית, אחד זה גיוס כוח האדם, שניים זה העמדת המבנה ורכש האמצעים.

ליאור מזרחי: שלושת המאמצים האלה מתבצעים בו-זמנית.

מירב בן ארי: יש מבנים לרשויות האלה?

ליאור מזרחי: כל תשע היחידות הללו הצביעו על מבנה.

ליאור מזרחי: רובן ככולן גם עברו את האישור הדרוש של הגורם המוסמך במשטרת ישראל, לרבות חטיבת האבטחה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שיש התייחסות מאוד מפורטת גם לנושא האמצעים, גם לנושא ההכשרות לגבי כל התהליך.

ליאור מזרחי: לשמחתנו הרבה, כחלק מהניסיון המצטבר ותפיסת ההפעלה הדברים הם מאוד מוגדרים ומאוד ברורים.

ליאור מזרחי: אני לא מכיר חסם יוצא דופן שאני נדרש לדווח עליו כאן לגבי תשע היחידות החדשות.

ליאור מזרחי: אנחנו כרגולטור בתיאום ובשיתוף עם המשטרה, מה שנקרא, מפעילים איזשהו לחץ שהדברים ייעשו בקצב קצת יותר מהיר, כי אנחנו מכירים, עד שמתפרסם המכרז ועד שמגייסים ועד שמוציאים להכשרה, ואולי במקרה אותו מועמד לא עבר יחב"מ, אז צריך לאתר מישהו אחר, וזה לא בהכרח יישובים.

ליאור מזרחי: אני אומר את זה בכוונה בכלליות.

ליאור מזרחי: לא בהכרח יישובים, להבדיל אלפי הבדלות מיישובים במרכז הארץ שעל כל משרה יש המון קופצים.

רות וסרמן לנדה: כבוד יושבת-הראש, אני יכולה לבקש לשמוע רגע מהניסיון של ערערה בנגב או טורעאן, אם אתה יכול לשתף מה בפועל, כי זה מאוד חשוב.

מירב בן ארי: תני לי רגע לסיים לשמוע את נציגי הממשלה ולאחר מכן אנחנו נעבור.

רות וסרמן לנדה: מעולה, אין בעיה.

רות וסרמן לנדה: פשוט שנדע מה דפקטו.

מירב בן ארי: עוד לא סיימתי עם המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: אז מבחינת מבנים יש ומבחינת גיוס אתם בעיצומו של הגיוס ומבחינת הרשות המקומית?

ליאור מזרחי: אמרנו שהמשטרה כבר מטפלת בציר שלה לאיתור, גיוס והכשרת כוח אדם והעמדת האמצעים.

ליאור מזרחי: זה בציר שלה שהוא ציר סדור.

ליאור מזרחי: בצד של הרשויות המקומיות, המועצות המקומיות, כולן ללא יוצא מן הכלל נמצאות באותו תהליך שציינו.

מירב בן ארי: אוקיי, זאת אומרת שמבחינת לוח הזמנים שכתבת פה, זה נראה לך מציאותי.

ליאור מזרחי: אני מאוד מקווה.

ליאור מזרחי: אנחנו נפעיל כל לחץ שניתן שבאמת אכן אנחנו נתכנס ללוחות הזמנים הללו, אבל אני מזכיר שככל שלא יועמד כוח האדם או ככל שלא יועמדו האמצעים הדרושים, גם אם נורא נרצה, לא נוכל להגדיר את היחידה כמבצעית.

ליאור מזרחי: ישנם תנאי סף.

ליאור מזרחי: גם אם אתה נורא רוצה, אם אין שוטר ואין פקח, אתה לא יכול להגדיר את היחידה כמבצעית.

ליאור מזרחי: גם אם יש שוטר ויש פקח אבל אין כלי רכב, אתה גם לא יכול.

רות וסרמן לנדה: השאלה אם יש מגבלות ברורות שאתם אומרים לרשות המקומית, עד תאריך כזה וכזה אתם חייבים לעשות.

ליאור מזרחי: בהחלט, כחלק גם מדיוני ההתנעה וכחלק מהסטטוסים שאנחנו מקיימים בכל אחת מהרשויות, אנחנו הצבנו לוחות זמנים מאוד מוגדרים.

ליאור מזרחי: להגיד שזה ראה וקדש?

ליאור מזרחי: אני לא בטוח, אבל זה התפקיד שלנו, לפקח.

שחר חמדי: היינו לפני שבועיים בכפר קאסם.

שחר חמדי: לא היה להם מועמדים לגיוס, אז סגן מפקד התחנה יעביר מועמדים לגיוס שהגישו למשטרה ומסיבות כאלה ואחרות לא התקבלו, יעביר אותם לרשות המקומית.

רות וסרמן לנדה: שכפר קאסם זה אחת מהתשע?

שחר חמדי: כן.

רות וסרמן לנדה: תנו לי בבקשה דוגמה מאלה שהם לא מהתשע, שכבר קיימות זמן.

רות וסרמן לנדה: זה זורם, זה עובד?

רות וסרמן לנדה: אתם יכולים לתת דוגמה של מקום אחד?

שחר חמדי: למשל נתתי דוגמה קודם את עראבה, יחידה מצטיינת מבחינתנו.

שחר חמדי: היא מטפלת ב-90% מסך כל האירועים בסל איכות החיים שלהם בטריטוריה שעליה היא אחראית.

שחר חמדי: היא יוזמת את כל מה שראש הרשות רק חולם עליו.

שחר חמדי: היא יוזמת מפינוי גרוטאות, רכבים, פסולת, סטנדים על המדרכה.

רות וסרמן לנדה: כמה שנים זה קיים?

שחר חמדי: היחידה מ-2015.

שחר חמדי: הקפיצה הגדולה של איכות הביצוע שלה זה כשהתובע של הרשות נכנס לעניינים ותיקנו חוקי עזר שזה פרמטר חשוב לדעתנו.

ליאור מזרחי: זה נושא בפני עצמו.

מירב בן ארי: זה הדרך שלהם לאכוף.

ליאור מזרחי: אנחנו בהחלט מזהים מגמה, לפחות אני מדבר בנושא השיטור העירוני, מזהים מגמה של רצון מצד הרשויות בחברה הערבית לנושא של תובע עירוני.

ליאור מזרחי: כפי שציין שחר, עראבה היא דוגמה טובה לשילוב של עבודת התובע העירוני יחד עם יחידת השיטור העירוני, כיצד הרחיבו את הסמכויות של הפקחים, כיצד נתנו לפקחים כלים טובים יותר לפעילות אכיפתית, מה שבהחלט גם מוביל לתוצאות.

שחר חמדי: זה בדיוק עבודה לפי תפיסת ההפעלה שאנחנו מקפידים עליה.

שחר חמדי: כשעובדים עם תהליכי עבודה שכתובים בתפיסת ההפעלה, היחידה היא בהכרח יותר אפקטיבית.

רות וסרמן לנדה: והפקח שם הוא בן המקום?

שחר חמדי: לא.

מירב בן ארי: וג'ימה, אתה רוצה להתייחס לעניין של השיטור העירוני?

יוחאי וג'ימה: כן, כמה דברים.

יוחאי וג'ימה: אני ראש מנהל ביטחון וחירום, מרכז שלטון מקומי.

יוחאי וג'ימה: היסטורית קראנו לזה פיילוט בהתחלה.

יוחאי וג'ימה: אחת הסיבות המרכזיות זה הנושא של התקציב לפקחים, כי אמרנו, לא יתכן שהמדינה מקדמת איזשהו משהו שקשור לביטחון פנימי בתוך הרשות המקומית, ורשויות שאין להן כסף להעמיד פקחים, לא יוכלו להעמיד את זה בגלל נושא כספי.

יוחאי וג'ימה: עם הזמן באמת השכיל המשרד וסייע לרשויות שמתקשות, לממן, והיום זה כבר 70% ברשויות הערביות, וזה מעולה.

יוחאי וג'ימה: אני חושב שצריך להוריד בכלל בכל הארץ, לא קשור למגזר ולא למגזר, ל-10,000 תושבים.

יוחאי וג'ימה: אנחנו ראינו את זה גם בנושא של הקורונה.

יוחאי וג'ימה: בקורונה אני התעסקתי עם הנושא של האכיפה של כל עבירות הקורונה שהיו מחויבויות לרשויות המקומיות, עטיית מסכה, כל הנושא של עסקים, וזה היה ממש בולט.

יוחאי וג'ימה: איפה שהיה שיטור עירוני הייתה גם אכיפה כמו שצריך בנושא של קורונה.

יוחאי וג'ימה: מעבר לזה, השיטור העירוני התעסק גם עם העבירות, דברים בקורונה שהם בצד המשטרתי כמו הבידוד וכו', וסייע מאוד בנושא, אז אני חושב שצריך להוריד את זה ל-10,000 תושבים לכולם, לא רק במגזר.

יוחאי וג'ימה: יש רצון ברשויות המקומיות לקבל את זה והם מבינים את היתרונות של זה.

יוחאי וג'ימה: כמה דברים שקשורים להפעלה עצמה.

יוחאי וג'ימה: שמעתי פה לגבי המועצות האזוריות שיש מצב שנוסעים שני פקחים במקום שוטר ופקח ברכב.

יוחאי וג'ימה: היה אצלי ביום חמישי נציג של שיטור עירוני מלוד.

יוחאי וג'ימה: הוא אומר, שמע, אני נוסע לפעמים שני פקחים בניידת אבל אין לי מכשיר קשר של המשטרה, אז ככה שאני לא מחובר למשטרה.

יוחאי וג'ימה: אני תלוי בזה שיקראו לי מהמשטרה ויגידו לי איזה אירוע קורה, לצורך העניין.

יוחאי וג'ימה: אני מקווה מאוד שבמועצות האזוריות שהשטח הוא הרבה יותר גדול, שנוסעים שני פקחים לבד, יש להם איתם גם אמצעים משטרתיים למרות שיש שוטר בניידת.

יוחאי וג'ימה: תבדקו את זה.

יוחאי וג'ימה: זה מוריד מהאפקטיביות של הביצוע.

יוחאי וג'ימה: לגבי האכיפה, בסוף היחידה הזאת אוכפת עבירות של איכות חיים וצריך לראות שבסוף שומרים על הבאלאנס של איכות החיים ולא מושכים לנושא המשטרתי יותר.

יוחאי וג'ימה: פעם זה היה 5% מהעבירות לכיוון המשטרה.

יוחאי וג'ימה: היום מדובר על 10%, ככה זה עולה מהיחידות.

יוחאי וג'ימה: צריך לראות שיש באלאנס במקרים קיצוניים שצריך את הסיוע, כן, לעשות את הסיוע הזה למשטרת ישראל, אבל לראות שיש מישהו שכל הזמן שם את הבאלאנס ומכוון את היחידות האלה לא לחרוג לעבירות של תחנת המשטרה שמטופלות על ידי תחנת המשטרה.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: בבקשה אדוני.

אלברט ח'ורי: בוקר טוב לכולם, אני קב"ט היישוב טורעאן.

אלברט ח'ורי: גבירתי היושבת-ראש, אני רוצה להודות לך על הוועדה הזאת ועל המעקב.

אלברט ח'ורי: אני פשוט מאוד רוצה לתת סקירה כללית על היישוב טורעאן ואיפה אנחנו עומדים מבחינת סטטוס להקמת השיטור העירוני.

אלברט ח'ורי: אחרי שאנחנו קיבלנו מכבוד השר את האישור, העברנו דרך מליאת מועצה וזה אושר פה אחד, להקמת מערך השיטור העירוני.

אלברט ח'ורי: אחרי זה חתמנו הסכם עם הבט"פ.

אלברט ח'ורי: התחלתי לפני שבועיים לגייס כוח אדם.

אלברט ח'ורי: כבר גייסתי חמישה פקחים.

אלברט ח'ורי: זה בבדיקה ביטחונית וחלק מהם עשה את הבחינה.

אלברט ח'ורי: אנחנו מחכים לתוצאות.

אלברט ח'ורי: אגב, כולם מחוץ ליישוב.

אלברט ח'ורי: נשאר לנו עניין המבנה.

אלברט ח'ורי: המועצה הציעה שני מבנים.

אלברט ח'ורי: מחר יגיע נציג מטעם המשטרה שיאשר את זה ואני מקווה שזה יאושר, אז אנחנו נתקדם יותר.

אלברט ח'ורי: לעניין השכרת רכבים, אנחנו בהתקשרות עם משכ"ל וליסינג.

אלברט ח'ורי: עשינו את התהליך הזה.

אלברט ח'ורי: מבחינת ביגוד ורכישת ציוד לפקחים, יש ספק שאנחנו מתקשרים איתו.

אלברט ח'ורי: אני כבר עשיתי את ההזמנה, רק רציתי לדעת מידות וכל הדברים האלה.

אלברט ח'ורי: מבחינת הכשרת פקחים, זה בא בהמשך על מנת שאנחנו נדע איזה פקחים אנחנו הולכים לקלוט.

אלברט ח'ורי: בגדול, זה הסטטוס שלנו.

אלברט ח'ורי: אני בישיבה הזאת רוצה להודות לכל מי שגרם להתניע את המהלך הזה.

אלברט ח'ורי: זה מאוד חיוני.

אלברט ח'ורי: זה עוזר לראש הרשות, זה עוזר למועצה.

אלברט ח'ורי: זה עונה על כל הדרישות בגלל שאתם יודעים, היום אין כוח אדם של המשטרה.

אלברט ח'ורי: יש תחנה אחת שהיא פרוסה לכל המגזר, להרבה כפרים, אז המענה הזה, שבעה פקחים, שבעה שוטרים יתנו את המענה לכל מיני בעיות ונדליזם, הפרעות מנוחה, פסולת, כל מיני דברים, לדעתי זה צעד מבורך ואני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת להודות לליאור ולכל הצוות שאנחנו בשיתוף פעולה, ולכל השוטרים.

אלברט ח'ורי: אנחנו עושים ישיבות הערכות מצב ואנחנו מקדמים את זה.

אלברט ח'ורי: אני מקווה שזה בסוף ספטמבר ייצא לאור.

אלברט ח'ורי: תודה לכם.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד לך שהייתי חברת מועצה בעיריית תל אביב-יפו.

מירב בן ארי: השתתפתי בהרבה דיונים כחברת מועצה, ואחד הדיונים שכל הזמן אני מספרת להם שאני זוכרת זה שאישרנו את סל"ע.

מירב בן ארי: הכול אני זוכרת, מהמדים שאישרנו, שדיברת עכשיו על מדים, איזה צבע.

מירב בן ארי: אני זוכרת את זה כאילו זה היה אתמול, וזה היה לדעתי ב-2013.

מירב בן ארי: חברי המועצה עברו על הכול כדי לאשר.

מירב בן ארי: אני פגשתי אותם לא מזמן בסיור שלי בתל אביב.

מירב בן ארי: אי אפשר לתאר במילים את הדרמה שהוסיפה לעיר מבחינת הנוכחות המשטרתית.

מירב בן ארי: היום בתל אביב כל הזמן אתה רואה את סל"ע.

מירב בן ארי: אתה רואה פחות משטרה והרבה יותר שיטור עירוני, וזה מאוד חשוב מה שאמרת.

מירב בן ארי: הפרטים הם חשובים, מהביגוד של השוטרים, לרכבים, למבנה, כל הדברים האלה שבאמת יאפשרו להם סביבת עבודה טובה כדי פשוט להילחם בפשיעה, כי הפשיעה היא בכל מקום.

מירב בן ארי: היא מהוונדליזם, לגניבה ואפילו פינו אשפה.

ליאור מזרחי: לכן גבירתי ציינתי קודם את הנושא שאנחנו מבחינתנו כרגולטור פה ללא פשרות.

ליאור מזרחי: אנחנו אם צריך, עומדים על הרגליים האחוריות שהכול ייעשה ככתבו וכלשונו.

ליאור מזרחי: אנחנו למודי ניסיון.

ליאור מזרחי: הירידה לפרטים הקטנים מבחינתנו זה לשתול את העץ הזה ישר, וכמו שאתה שותל אותו ישר, יש סיכוי גבוה יותר שהוא גם יצמח ויצמח טוב.

רות וסרמן לנדה: נוכל לשמוע גם את ערערה בנגב?

מירב בן ארי: כן, רק שנייה.

מירב בן ארי: מבחינת שלטון מקומי סיימנו?

מירב בן ארי: יש לך עוד הערות?

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: מבחינת משרד המשפטים?

מירב בן ארי: ממשרד הפנים הבנתי שיש פה נציג.

מירב בן ארי: אתה מדבר או הנציג שבזום או שניכם?

כפיר יעקב: הנציג שבזום יעלה ואם צריך אז נשלים.

מירב בן ארי: בסדר, אז ניתן למשרד המשפטים כי היא פה, ולאחר מכן משרד הפנים.

מירב בן ארי: נסיים עם משרדי הממשלה ואז נעבור לרשויות.

עידן רול: אני ממשרד המשפטים.

עידן רול: אין לנו הערות.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: משרד הפנים, אנחנו נעלה אותו בזום.

מירב בן ארי: אני אגיד בפעם העשירית, אין פה דיונים בזום.

מירב בן ארי: מי שבא, מגיע לפה.

חזי רז: שלום, אני מנהל אגף חירום וביטחון, רשויות מקומיות, משרד הפנים.

חזי רז: אני הנציג של משרד הפנים שעובד מול לייזר ומול ליאור, אז יש מעורבות של משרד הפנים.

חזי רז: בעצם המשרד לביטחון פנים אחראי על תחום השוטרים ואנחנו אחראים על תחום הפקחים.

חזי רז: על מנת לעשות סדר קצת בעניין הזה של הנושא התקציבי.

חזי רז: מרבית הרשויות היהודיות מתבססות על אגרות שמירה, וזה בעצם מה שנותן את הבסיס לפקחים ולמבנים ולכל מה שצריך.

חזי רז: ברשויות המגזר זה עובד קצת פחות ובאמת השיתוף והסבסוד של מספר הפקחים עוזר לנו לסגור את המעגל.

חזי רז: לגבי מה שעלה פה לגבי פקחים מחוץ לעיר או מחוץ לרשות או מתוך הרשות, זה אסור בחוק המכרזים.

חזי רז: כולם רשאים לפנות ולהיבחר, ואנחנו נבחר את האנשים הכי טובים לפי כללי המכרזים, וזה לא נכון להכריז את ההכרזות האלה, מחוץ או מבפנים.

חזי רז: חד משמעית אסור לעשות את ההפרדה הזאת.

חזי רז: בסך הכול אני חושב שבאמת התוכנית הזאת היא מצוינת והיא עובדת יפה מאוד, אבל אני לא רוצה להשבית שמחות.

חזי רז: אני הערתי את העניין הזה כמה פעמים למשרד לביטחון פנים.

חזי רז: יש לנו פערים גדולים מאוד בנושא שוטרים.

חזי רז: יוחאי נגע בעניין הזה ששני פקחים מסתובבים בניידת.

חזי רז: זה לא דבר מצוין ואנחנו לא שואפים לזה.

חזי רז: לצערי ביותר מידי רשויות זה קורה ואנחנו צריכים לבדוק לפני שאנחנו מרחיבים את המעגל של עוד תקני שוטרים, מה קורה עם האיוש של השוטרים בכלל המערכות.

חזי רז: אני חושב שאנחנו צריכים להתמקד בזה השנה הזאת.

חזי רז: יש לנו פער גדול מידי.

חזי רז: בכל רשות שאני מגיע אליה אנחנו עומדים על 70%–80%.

מירב בן ארי: 70%–80% איוש, זאת אומרת שכמעט בכל רשות שאתה מגיע יש לך בין 20% ל-30% תקנים לא מאוישים.

חזי רז: חד משמעית, של שוטרים, זאת אומרת אין שוטר בניידת ואז אנחנו בעצם עושים את הסיורים עם הפקחים של הרשות.

חזי רז: הפקחים של הרשות, אין להם את הסמכויות שיש לשוטרים.

חזי רז: כל הרעיון פה כדי שהפקח יושב ליד שוטר והסמכות - - -

רות וסרמן לנדה: זה דבר ידוע.

רות וסרמן לנדה: זה לא אמור להפתיע אף אחד.

רות וסרמן לנדה: אין מספיק שוטרים.

רות וסרמן לנדה: כולם יודעים את זה וזה בא לידי ביטוי בין היתר גם ברשויות המקומיות, חד משמעית.

שחר חמדי: נכון, ואני יכול להגיד שיחידות השיטור העירוני מבחינת כוח האדם שלהם היא מוטה יותר מיחידות הסיור למשל, והחסר היותר גדול ביחידות הסיור וכדומה.

רות וסרמן לנדה: לגמרי.

רות וסרמן לנדה: זה לא צריך להפתיע אף אחד.

מירב בן ארי: זה לא עובדה שאנחנו יכולים לקבל.

מירב בן ארי: מופתעים אנחנו לא.

רות וסרמן לנדה: נכון.

רות וסרמן לנדה: אני מסכימה לחלוטין שזה דבר שחייב באופן מאוד ברור להיות מטופל.

חזי רז: חד משמעית.

חזי רז: זה אומר שאנחנו לא עומדים בתוכניות שמירה שאנחנו מגדירים במסגרת תוכניות השמירה על המערך.

חזי רז: זה פחות סיורים, זה פחות נוכחות של שוטרים בשטח.

חזי רז: זה לא מצב ואנחנו חייבים להתמקד בעניין.

חזי רז: כל התוספות של השוטרים שאנחנו עושים, מצד אחד זה מצוין אבל מצד שני אנחנו חייבים למלא את השורות ואנחנו חייבים לעשות עבודה בעניין.

מירב בן ארי: בגלל שאנחנו עכשיו מתעסקים בתשע הרשויות במגזר הערבי, ה-20%–30% של התקן זה גם במגזר היהודי, גם במגזר הערבי או שאתה רואה הבדל?

חזי רז: כן, כן, זה בכל הארץ.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: יש לך משהו להוסיף, הנציג של משרד הפנים, או שחזי ענה כבר על הכול?

כפיר יעקב: לא, חזי ענה על הדברים.

כפיר יעקב: בהיבט המשפטי, להעדיף עובד מרשות אחרת ובעצם למנוע מתושב הרשות להשתתף במכרז, יש מלא קשיים משפטיים בהיבט של שוויון בעבודה.

רות וסרמן לנדה: זה ברור.

רות וסרמן לנדה: הוא הבהיר את זה יפה.

מירב בן ארי: אוקיי, בסדר.

מירב בן ארי: סיימנו משרדי הממשלה.

מירב בן ארי: נקבל את ההתייחסות שלך.

מחמוד אבו עראר: ערערה בנגב.

מחמוד אבו עראר: אצלנו כבר נתנו להם שני מקומות.

מחמוד אבו עראר: בחרו אחד מהם ואנחנו בתהליך שיבוץ למקום הזה.

מחמוד אבו עראר: פורסם מכרז לפקחים ואיך שהבנתי מהמשטרה, שיש לנו שני שוטרים שכבר מאוישים לתפקיד הזה ואנחנו מתקדמים טוב, בקשר ישירות עם כל החבר'ה שאחראים על זה.

רות וסרמן לנדה: יש בעיות שאתה צופה?

מחמוד אבו עראר: האמת, לא.

רות וסרמן לנדה: אין שום בעיה, הכול סבבה.

מחמוד אבו עראר: הכול בסדר.

מירב בן ארי: אוקיי, עוד הערות?

מירב בן ארי: כן, לייזר.

אליעזר רוזנבאום: כפי שגם שמעתי את הסקירה, אנחנו עושים מאמץ לעמוד בזה שעד סוף השנה נוכל להכריז על היחידות כמבצעיות.

אליעזר רוזנבאום: צריך לזכור, הקו האדום שקבענו, שמבצעים אימון הקמה, 70% זה מצבה, 70% איוש של פקחים שוטרים, אנחנו מאפשרים לקיים את אימון ההקמה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו לא מחכים ל-100%.

אליעזר רוזנבאום: כמובן שאנחנו שואפים להיות בתקן מצבה 100%, אבל אנחנו ב-70% גם מאשרים.

אליעזר רוזנבאום: במקביל, המבנה והאמצעים, אנחנו הספקנו כבר לעשות שני סבבים בכל הרשויות לישיבות ולוודא שאין חסמים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו נמשיך הלאה עד שנגיע לקו סיום להקמה.

אליעזר רוזנבאום: תודה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: טוב, אני רוצה לעבור לסיכום של שני הדיונים שהיו כאן.

מירב בן ארי: לגבי השיטור מועצתי, כמו שאמרתי, אני מברכת גם על הפתיחה של התחנה בבני שמעון.

מירב בן ארי: נחכה לשמוע על אותן ארבע תחנות ביולי ותחנת לכיש באוגוסט כדי לראות שזה באמת מתקדם.

מירב בן ארי: כל הכבוד על העבודה, זה באמת השקעה.

מירב בן ארי: אני יודעת כמה זה חשוב.

מירב בן ארי: אני יודעת כמה המועצות מחכות לזה.

מירב בן ארי: אני יודעת שגם בלי פיילוט ובלי לבחון יש לזה ביקוש רב, ואני מאוד מקווה שלקראת תקציב 23' זה באמת יעלה כדי שנוכל לאשר עוד מועצות.

מירב בן ארי: אני חושבת שבסוף יולי נקיים דיון המשך כדי לבחון את פתיחת ארבע הנקודות, וכמובן לעקוב אחרי אותן תשע נקודות בשיטור העירוני בחברה הערבית.

מירב בן ארי: כך נוכל לבחון האם הוקמו השיטור המועצתי ביולי כפי שהובטח לנו, אל מול התקדמות עם השיטור בחברה הערבית.

מירב בן ארי: המושב מסתיים ב-28.

מירב בן ארי: אנחנו נעשה בשבוע האחרון של יולי את דיון המעקב.

מירב בן ארי: מאוד חשוב לי הנושא הזה של השיטור, ועם כל זה אני מאוד מודאגת, הערה מאוד חשובה שחזי נתן, שיש לנו תקנים ואנחנו לא מצליחים למלא את השורות.

מירב בן ארי: אני חושבת שאחד הדברים שאני גם מדברת עליהם כל הזמן זה עניין השכר, בטח בדרגות הנמוכות, שהרבה פעמים מהווה חסם של אותם צעירים לקחת חלק ולהיות שוטרים.

מירב בן ארי: אני מדברת על זה הרבה לאחרונה.

מירב בן ארי: אני אמשיך לדבר על זה ואני חושבת שזה אחת הסיבות.

מירב בן ארי: אומרים להרחיב את המשטרה.

מירב בן ארי: קודם כל בואו נמלא את התקנים הקיימים שבהם יש לנו בעיה.

מירב בן ארי: גם בסיפור הזה הוועדה מתכוונת להתעסק כל הזמן, בנושא גם של מילוי התקנים אבל גם של העלאת השכר.

מירב בן ארי: אני חייבת לומר שיחסית לזה שאני מנהלת כאן ועדות קרוב לשנה, אני רואה כאן התגייסות של משרדי הממשלה בצורה מקצועית עם גאנט של לוח זמנים.

מירב בן ארי: כל הכבוד לכם וגם לשלטון המקומי.

רות וסרמן לנדה: אני מסכימה.

מירב בן ארי: הנה, רות נמצאת כאן הרבה.

מירב בן ארי: באמת יש לוח זמנים סדור שגם עומדים בו.

מירב בן ארי: לפני שנכנסת היה את הסרטון של בני שמעון שהראו את הפתיחה.

מירב בן ארי: היה מאוד יפה.

מירב בן ארי: אנחנו כמובן נשמח לראות ביולי גם ארבעה סרטונים של מקומות אחרים.

מירב בן ארי: אנחנו נמשיך לנהל מעקב.

מירב בן ארי: אני קוראת גם למועצות וגם לרשויות לשתף פעולה עם המשרדים מתוך מטרה והבנה.

מירב בן ארי: מה שמתחוור, אגב, יותר ויותר, עד כמה ראשי הרשויות מגויסים, ולכן גם זה שהגעת, ח'ורי, ונתת באמת את ההתנהלות שלכם במועצה, זה מאוד חשוב כי ככה תכל'ס בשטח הדברים שאנחנו מאשרים פה, יורדים ברמת הפרוצדורה המהותית של איך לבנות את הכוח של השיטור.

מירב בן ארי: אני מודה למשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: ליאור, באמת עבודה יפה, ולייזר.

מירב בן ארי: אנחנו רואים את השינוי.

מירב בן ארי: למשטרת ישראל על ההיתכנות והפעילות בשטח כדי להביא את הנושאים לידי מימוש, ולשלטון המקומי ולכל מי שמעורב.

מירב בן ארי: אנחנו נמשיך לוודא שהשיטור הזה יוצא לדרך, ואף לוודא שלתקציב 23' יש הרחבה גם בשיטור במגזר הערבי וגם במועצתי.

מירב בן ארי: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.