ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 291, 2022-06-02 09:30

צבי האוזר: בוקר טוב לכל הנוכחים, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא שנדון לאחרונה בוועדת המשנה אצלנו, אבל אנחנו מקיימים היום את הדיונים במליאת הוועדה עצמה כאשר נקיים היום שלושה דיונים בנושא קליטת העלייה ועלייה ופוטנציאל העלייה ממדינות שכונו בזמנו חבר העמים, בדגש על אוקראינה ורוסיה, בשים לב למשבר הקיים בשטח והקפיצה המשמעותית בהיקפי העלייה והכניסה לישראל בשל משבר זה.

צבי האוזר: הנושא הזה, כפי שציינתי גם בדיונים האחרונים, הוא איננו מהלך עסקים רגיל של מדינה, גם כשזאת מדינה קולטת עלייה לאורך כל השנים.

צבי האוזר: הוא נושא בעיניי בעל החשיבות האסטרטגית אולי החשובה ביותר המונחת בפנינו היום.

צבי האוזר: הפוטנציאל, ההזדמנות, להביא עולים בהיקפים משמעותיים, וישראל יכולה לעמוד בפני אותה סיטואציה ששינתה את פניה לחלוטין בשנות ה-90.

צבי האוזר: מדינת ישראל, בין 89' ל-2000 קלטה קרוב למיליון עולים שהגיעו לישראל, חמישה מיליון ישראלים קלטו מיליון נוספים והעלייה הזאת שינתה את פני ישראל לטובה.

צבי האוזר: כשאנחנו רואים היום את הנתונים המקרו כלכליים, כשאנחנו היום גאים לכנות את עצמנו, בפני עצמנו ובפני העולם הסטרטאפ ניישן, אומת ההזנק, כל אותן עוצמות אסטרטגיות למדינה לא היו מגיעות להיקפים כאלה ללא קליטת עלייה מסיבית של סוף שנות ה-80 ומהלך שנות ה-90.

צבי האוזר: היום ייתכן שאנחנו עומדים על אירוע דומה ואנחנו צריכים לממש אותו, ובשביל זה אני ביקשתי לנהל את הדיונים האלה ובכוונתי ללוות את הנושא בצורה אינטנסיבית בהבנה עמוקה שאנחנו עוסקים באסטרטגיה לאומית של מדינת ישראל ובפעולה שיכולה לשנות את עתידה.

צבי האוזר: הדרך לשינוי העתיד היא קודם כל שינוי הדיסקט וחידוד התפיסה וגיבוש האמונה של אנשים שיושבים סביב השולחנות האלה שזה אפשרי, אנחנו יכולים וזה באחריותנו.

צבי האוזר: זה ככה כאמירות בראשיתיות לדיון.

צבי האוזר: אני מברך את חברי חבר הכנסת בליאק שהצטרף אלינו ואני רוצה להתחיל באיזה שהיא תמונת סטטוס כדי להבין היכן אנחנו עומדים, במה אנחנו אוחזים באשר לנתוני עלייה ואולי קליטה וכניסה של אנשים לישראל מתחילת הקרבות, או מתחילת המלחמה.

צבי האוזר: אני עוקב בצורה כמעט יום יומית אחרי הדשבורד שמפורסם על ידי המל"ל.

צבי האוזר: אני ארצה להתייחס אליו, אני אשמח אם הדוברים יתייחסו אליו.

צבי האוזר: אני מבין שהדשבורד הזה מורכב מנתונים שאתם מזינים אותו ואני אבקש אולי קודם ממשרד העלייה והקליטה, מעו"ד דוד דרסלי אבטה, משנה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, לתת לנו תמונת מצב.

צבי האוזר: בבקשה.

דוד דרסלי אבטה: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת וכולם.

דוד דרסלי אבטה: אני אתחיל מנתונים מספריים מתחילת המבצע.

דוד דרסלי אבטה: מתחילת המבצע סך הכול עולים שכוללים בתוכם גם זכאי עלייה הגיעו 23,193, מתוכם 11,156, שזה עולים בהגדרה, זאת אומרת הגיעו כעולים, והחצי השנה זה זכאי עלייה שהגיעו לפה ועשו את כל תהליך שינוי המעמד.

ולדימיר בליאק: כמה סך הכול אמרת?

דוד דרסלי אבטה: סך הכול 23,193.

דוד דרסלי אבטה: זה נכון ל-31.5.

צבי האוזר: אבל מאיזה תאריך אתה מתחיל לספור?

דוד דרסלי אבטה: אנחנו מתחילים לספור מהיום הראשון שהתחלנו לקלוט את האנשים בנתב"ג.

צבי האוזר: שזה?

דוד דרסלי אבטה: לא זוכר במדויק להגיד לך, אבל זה לקראת סוף פברואר.

צבי האוזר: זאת אומרת מסוף פברואר עד סוף מאי, שלושה חודשים, אתה מדבר על ההיקף הזה.

דוד דרסלי אבטה: כן, שזה, צריך להגיד, מגיע כבר עוד מעט להיקפים של קליטה של שנה שלמה.

דוד דרסלי אבטה: בשנה שגרתית אנחנו קולטים 28,000 עד 30,000.

צבי האוזר: כן, עוד מעט נדבר, כי אלה האנשים שאתם מטפלים כעולים, זאת אומרת כ-11,000 הגיעו כבר עם תעודת עולה, נחתו בארץ.

דוד דרסלי אבטה: לא עם תעודת עולה, אלא עם אשרה של זכאי עלייה.

צבי האוזר: ועוד כ-12,000 הסדירו את מעמדם כזכאי עלייה פה בישראל.

דוד דרסלי אבטה: כן, בעצם טיפלנו בהם מרגע שהם הגיעו לפה.

דוד דרסלי אבטה: או שהם הגיעו בהתחלה באופן עצמאי או לאחר מכן, כשהסדרנו את המסלול הירוק, מסלול ה-go, דרך העבודה של נתיב והסוכנות היהודית ברוסיה ואוקראינה, הגיעו ובעצם עשינו את תהליך הטיפול פה בארץ.

צבי האוזר: אז אני רוצה להבין ככה, 11,000 שאתה אומר שהגיעו כזכאי עלייה, אלה אנשים שטופלו על ידי נתיב?

דוד דרסלי אבטה: הם טופלו פה בארץ - - -

צבי האוזר: לא, ה-11,000.

צבי האוזר: בוא נגיד 11,000 ו-12,000, אני עושה את זה בגס, כשאתה אומר 11,000 שהגיעו כעולים, זאת אומרת שהם כבר באוקראינה – זה גם מאוקראינה וגם מרוסיה בעיקר, נכון?

דוד דרסלי אבטה: כן.

צבי האוזר: יש קצת מבלרוס?

דוד דרסלי אבטה: כן, יש קצת מבלרוס.

צבי האוזר: אבל הם הגיעו כי הם קיבלו שם אשרת עלייה.

דוד דרסלי אבטה: כן.

צבי האוזר: זאת אומרת הם השלימו את התהליכים במדינות האם מול נתיב.

דוד דרסלי אבטה: כן, והם הגיעו אלינו לנתב"ג למסלול קליטה רגיל כמו כל עולה מכל העולם.

צבי האוזר: וחלקם הגיעו בטיסות של הסוכנות, נכון?

דוד דרסלי אבטה: כן.

צבי האוזר: חלקם או רובם?

דוד דרסלי אבטה: זה תלוי באיזה תקופה.

צבי האוזר: בשלושה החודשים האלה.

דוד דרסלי אבטה: לדעתי רובם.

צבי האוזר: זאת אומרת רוב ה-11,000 אתם ארגנתם טיסות.

צבי האוזר: אני עוד מעט אכנס לשאלת הטיסות, כי אני במיוחד צופה פני עתיד.

צבי האוזר: ה-12,000 הגיעו בעיקר פרטי, באופן עצמאי?

דוד דרסלי אבטה: מאז שהסדרנו את המסלול של ה-go הם מגיעים באופן מאורגן דרך הסוכנות היהודית, זה מה שאני מכיר.

צבי האוזר: אז אני רוצה להבין, יש 12,000 שאתה אומר שהם לא מגיעים במעמד עולה, אלא הם מגיעים לישראל ומסדירים את מעמדם כאן.

דוד דרסלי אבטה: הם מסדירים את מעמדם כאן.

צבי האוזר: זאת אומרת נתיב לא טיפל בהם במדינת המוצא?

דוד דרסלי אבטה: הם מקבלים את האישור העקרוני במדינות המוצא.

צבי האוזר: זה מה שנקרא go.

דוד דרסלי אבטה: כן.

צבי האוזר: זאת אומרת אלה אנשים שהם במסלול – תגדיר לי את זה, סליחה שאני מדבר על מושכלות יסוד, אבל אני בעד מונחים שמעתה והלאה נעבוד איתם ואני גם אשמח שכולם ידברו באותה שפה.

צבי האוזר: אז תספר לי על 12,000 האלה.

דוד דרסלי אבטה: אז אני שוב אומר, מנקודת המבט שאני מכיר, ופה הנציג של נתיב יכול להוסיף אם פרטים חסרים, 12,000 האלה מגיעים אלינו כמשרד העלייה והקליטה עם אישור עקרוני, שהם עשויים להיות זכאי עלייה.

צבי האוזר: אז אני עוצר אותך שנייה, כי נציג נתיב כאן.

צבי האוזר: אפשר לחדד לי מה ההבדל?

גנאדי פולישצ'וק: כן.

גנאדי פולישצ'וק: בוקר טוב לכולם.

גנאדי פולישצ'וק: רק כדי לחדד ולפני שאני אחדד ואני אגיע למספרים אני אתחיל קצת מתחילת העימות, מ-24 בפברואר בעצם, שהתחלנו בכל הפעילות שלנו גם בחוץ לארץ וגם בארץ.

גנאדי פולישצ'וק: להזכירכם, עם תחילת משבר, עם תחילת העימות, אנחנו פתחנו סביב אוקראינה ארבע נקודות לבדיקת זכאות ולקליטת מועמדי עלייה בוורשה בפולין, ברומניה, בהונגריה ובמולדובה.

גנאדי פולישצ'וק: בנוסף לכך החל מ-2 במרץ התחילה לפעול נקודה נוספת בנתב"ג לבדיקה מהירה של הנכנסים לארץ במסלול הירוק וטוענים לזכאות על פי חוק השבות, בדיקה מהירה לבדיקת זכאות פוטנציאלית.

גנאדי פולישצ'וק: זה בדיוק מה שדיברת וקראת לזה go no go.

צבי האוזר: שזה בנתב"ג?

גנאדי פולישצ'וק: גם בנתב"ג וגם בחוץ לארץ.

גנאדי פולישצ'וק: עכשיו אנחנו נגיע למספרים.

גנאדי פולישצ'וק: מאז תחילת המשבר ועד היום טופלו 30,212 פניות כשמתוכם נכנסו לארץ עם אשרות עולה, שזה לא המסלול הירוק, אלא אשרה בתוך הדרכון, קרוב ל-13,500 עולים.

ולדימיר בליאק: איך זה מסתדר עם ה-11,00 עולים?

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו נגיע לזה.

גנאדי פולישצ'וק: בנוסף לכך נכנסו אנשים במסלול הירוק, מה הכוונה המסלול הירוק?

גנאדי פולישצ'וק: משהו שאנחנו קוראים לו go no go, זה בדיוק מה שדוד התחיל להסביר לכם, אנשים שזכאותם נבדקה ברמה עקרונית עוד במדינת המעטפת, לא במדינת המוצא, כי באוקראינה אנחנו לא פעלנו מ-28 בפברואר, עזבנו את אוקראינה ויצאנו מגבולותיה.

גנאדי פולישצ'וק: האנשים האלה עברו בדיקה ראשונית גם על ידי נציגים שלנו וחלקם גם על ידי נציגי הסוכנות היהודית ואז נכנסו להמשך הליך ובדיקה מורחבת על ידי נציגי נתיב בארץ.

גנאדי פולישצ'וק: וכאן אנחנו מדברים על כמעט 11,500 אישורי זכאות שכבר הונפקו בארץ והאנשים האלה עברו לטיפולם של רשות האוכלוסין ומשרד הקליטה.

צבי האוזר: רק שאני אבין, אבל כשאתה מדבר, יש לך 13,500 שנתת אשרות עלייה.

ולדימיר בליאק: רק מאוקראינה, נכון?

צבי האוזר: לא, אנחנו מדברים על אוקראינה ורוסיה.

צבי האוזר: והנחת העבודה שהם הגיעו, או לאו דווקא, ה-13,500 שנתת אשרות?

צבי האוזר: 90%, 95% מהם?

גנאדי פולישצ'וק: אין לי יכולת לדעת.

גנאדי פולישצ'וק: המנדט שלי ויכולת השליטה בהם מסתיים ברגע שאני מנפיק להם את האשרה.

צבי האוזר: אבל אין איזה שהיא תרשומת שאתה מנפיק אשרה ורשות האוכלוסין קולטת ואנחנו יודעים שמי שהנפקת לו נכנס?

גנאדי פולישצ'וק: מי שיודע זה רק משרד הקליטה, שהוא שקולט אותם.

גנאדי פולישצ'וק: בסופו של דבר תהליך הקליטה מתבצע שם.

צבי האוזר: זאת אומרת יש לו את ה-13,500, רשימה שמית של 13,500 איש שאתה נותן להם אשרה במדינות המקור?

גנאדי פולישצ'וק: שנכנסו, שמימשו את אשרתם.

צבי האוזר: לצורך העניין יש לך 13,500 ו-11,500.

צבי האוזר: ל-13,500 הנפקת אשרה על הדרכון והם היו אמורים להגיע או לא להגיע, והשאלה כמה הם.

צבי האוזר: 11,500 כבר הגיעו, עשית אותם go והשלמת את התהליך בארץ, זאת אומרת חזקה שהם בארץ.

ולדימיר בליאק: בנוסף ל-13,000 האלה.

צבי האוזר: נכון.

צבי האוזר: אז ה-11,500 אני מבין שהם בארץ, ואמרת לי, ה- goזה מדינת המעטפת, go זה כולל גם רוסיה?

גנאדי פולישצ'וק: Go זה כולל גם רוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: אני גם אתייחס לזה.

צבי האוזר: מה החלוקה של go בין רוסיה לאוקראינה?

גנאדי פולישצ'וק: במסלול go no go אין לי את החלוקה פה.

גנאדי פולישצ'וק: מה שאני יכול להגיד, שבבדיקות שאנחנו מבצעים כאן בארץ, אני יכול לתת לך חלוקה בין אלה שמטופלים בארץ, כי חלקם נכנסים באופן עצמאי ללא מסלול, וחלקם נכנסים אחרי בדיקה ראשונית.

גנאדי פולישצ'וק: אז היחס כרגע בין טיפולים פה בארץ בין אוקראינה, רוסיה ובלרוס, זה פחות או יותר כ-75% אזרחי רוסיה, קצת יותר מ-75%, כ-20% פלוס זה אזרחי אוקראינה ובין 3% ל-5% זה אזרחי בלרוס.

צבי האוזר: זה אנחנו מדברים על ה-11,500?

גנאדי פולישצ'וק: 11,500 זה אנשים שכבר קיבלו את אישורי הזכאות, בנוסף לכך יש גם את אלה שבקשתם לא אושרה.

צבי האוזר: שנייה, גנאדי, אני לא מבין.

צבי האוזר: יש 13,500 אשרות שהנפקת, או במדינות המעטפת, שזה רלוונטי לאוקראינה כי אתה לא עובד באוקראינה, או ברוסיה?

גנאדי פולישצ'וק: נכון.

צבי האוזר: ב-13,500 האלה של אשרות, כמה מתוכם ברוסיה וכמה מתוכם במדינות המעטפת, שזה מן הסתם אוקראינים?

גנאדי פולישצ'וק: אני אגיד לך, רומניה 2,000 - - -

צבי האוזר: לא, תעשה לי רק את רוסיה והיתרה זה מדינות המעטפת, זה לא אכפת לי באיזה מדינה בשלב הזה.

גנאדי פולישצ'וק: כ-70% מה-13,000 האלה.

צבי האוזר: 70% מה-13,000 הונפקו ברוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: נכון.

צבי האוזר: התהליך הזה ממשיך ongoing project, מנפיקים אשרות או שהכול הפך להיות go no go?

גנאדי פולישצ'וק: לא, אנחנו ממשיכים להנפיק אשרות ברוסיה ולא עצרנו את זה אף פעם, השגרירות ממשיכה לפעול וגם יתרה מזאת תגברנו את כמות הקונסולים ברוסיה על מנת להנפיק יותר אשרות.

צבי האוזר: כמה תגברתם קונסולים?

גנאדי פולישצ'וק: נכון לאתמול תגברנו בשני קונסולים נוספים, החל משבוע הבא אנחנו - - -

צבי האוזר: עד אתמול מספר הקונסולים מפברואר עד היום היה אותו דבר?

גנאדי פולישצ'וק: לא, אנחנו מתגברים, אחר כך אנחנו מעבירים גם למדינות מעטפת.

צבי האוזר: רוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: ברוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: עם תחילת המשבר ברוסיה היו חמישה קונסולים, היום יש שבעה.

ולדימיר בליאק: אגב, בדיון הקודם אמרו לנו שזה שבעה.

צבי האוזר: חמישה או שבעה.

צבי האוזר: אני רוצה להבין ככה, חמישה קונסולים הנפיקו בערך ל-9,000?

צבי האוזר: 70% זה 9,000?

צבי האוזר: אני חלש במתמטיקה.

צבי האוזר: בליאק, אתה פה בשביל זה.

צבי האוזר: חמישה קונסולים עבדו שלושה חודשים, הנפיקו קודם כל אשרות ל-9,000 אנשים ותגברת בעוד שניים.

צבי האוזר: אני רוצה להבין, כמה backlog יש לך ברוסיה, הערכה שלך?

גנאדי פולישצ'וק: קשה לי כרגע להגיד.

ולדימיר בליאק: אבל יש אנשים בהמתנה שכבר נרשמו או ממתינים?

גנאדי פולישצ'וק: יש ממתינים.

צבי האוזר: כמה?

גנאדי פולישצ'וק: אני יכול להגיד לך שעוד כ-10,000 בהמתנה.

צבי האוזר: הבנתי.

צבי האוזר: זאת אומרת אנחנו שלושה חודשים עובדים עם חמישה קונסולים שהנפיקו ל-9,000, ויש עוד כ-10,000 בהמתנה, תגברנו בשניים.

צבי האוזר: מה הסיבה שיש כזה backlog ולוקח לנו שלושה חודשים לתגבר בשני קונסולים?

גנאדי פולישצ'וק: אני רוצה להזכיר לך שבנוסף לתגבור הזה ברוסיה אנחנו תגברנו את הנקודות לטיפול פה בארץ, נפתחו 11 נקודות.

צבי האוזר: אני רוצה פרוסה פרוסה.

צבי האוזר: אני עושה את הדיון הזה לא לתפארת המליצה, אני חושב שהדרילדאון של מספרים מבהיר מפה שתאפשר לנו לאחוז באיפה אנחנו באמת עומדים ואיפה באמת הפערים או הבעיות.

צבי האוזר: אני מנסה להבין דרך לישת המספרים את התמונה האמיתית.

צבי האוזר: כי כולנו מבינים ככה, עלייה ברוכה, קשיים רבים בקליטה, אין כסף, אין אנשים והכול כזה דיפוזי.

צבי האוזר: עכשיו יש לנו מלחמה בין אוקראינה לרוסיה, אנחנו מבינים, הדבר הראשון שאמרת, שהעולים, עוד מעט נגיד למסלול ה-go no go, בעולם העולים ישראל הנפיקה אשרות עלייה ל-13,500 כש-70% מהם ברוסיה.

צבי האוזר: ליבנו ועינינו לאוקראינה, אבל העלייה היא יותר מרוסיה מאשר מאוקראינה.

צבי האוזר: ברוסיה יש לכאורה מהלך, שוב עם המורכבות ועם הבעייתיות, אבל אין בעיה של יציאת אנשים, גברים, שאני חושב שיש באוקראינה.

צבי האוזר: עד היום 9,000 איש בערך קיבלו אשרת עלייה מרוסיה, שזו קפיצה מאוד משמעותית בהשוואה לשלושה חודשים.

צבי האוזר: כמה בערך יש לנו מרוסיה בשלושה חודשים בימים רגילים?

צבי האוזר: בשנה שעברה?

דוד דרסלי אבטה: זה פחות, באזור ה-3,000.

צבי האוזר: בערך 1,000 בחודש?

דוד דרסלי אבטה: בערך, טיפה יותר.

צבי האוזר: זאת אומרת אנחנו בשלושה חודשים בהיקף פי שלושה ויש לנו backlog של 10,000.

גנאדי פולישצ'וק: אולי קצת פחות.

צבי האוזר: אני עוצר שנייה בנקודה הזאת, כי אומרים לי שנחמן שי השר נמצא עכשיו בזום איתנו והוא יהיה חייב לצאת בקרוב, אז אני אשמח שהוא יתייחס.

צבי האוזר: בבקשה, נחמן.

נחמן שי: שלום, צבי, בוקר טוב.

נחמן שי: בוקר טוב לחברי הוועדה, תודה על ההזמנה להשתתף.

נחמן שי: אני גם הולך לאיבוד במספרים, אני מוכרח להודות, אני מבקש ממך, תנסה לעשות סדר וכשתדע את התשובות אז תחלק אותן גם איתי, כי באמת יש את עניין האשרות וכמה הגיעו וכמה בסוף מימשו את זה כעולים, יש שתי מדינות פה.

צבי האוזר: נחמן, זה רק מה שנקרא עולים.

צבי האוזר: יש לנו תיירים, שצריך להבין מה המשמעויות שלהם, כי אנחנו לא סופרים אותם, ואחרי זה יש לנו אנשים שהם לא זכאי חוק שבות שהם בארץ, שגם שם יש מספרים, וצריך להבין, בראייה מדינתית – ההערכה שלי היא שאנחנו קלטנו פה למעלה מ-60,000 איש בשלושה חודשים האלה, אבל אנחנו לאט לאט נפצח ונראה, ויכול להיות שאני טועה, אז אני לא רוצה לקפוץ למסקנה.

נחמן שי: ב-60,000 איש אתה כולל גם - - -

צבי האוזר: אני כולל הכול.

צבי האוזר: אני מסתכל על זה גם בראייה של עלייה וקליטה וגם בראייה מדינתית.

נחמן שי: אז גם לא יהודים.

צבי האוזר: כן, אני חושב שיש פה בעיה, לפחות לפי הדשבורד, אבל אני לא בטוח שאני מבין את הדשבורד, בגלל זה הקדשתי את הדיון הזה בשביל להבין, כי יכול להיות שיש פה מספרים שנספרים פעמיים ושלוש.

צבי האוזר: אבל בבקשה, סליחה, הפרעתי.

נחמן שי: נכון.

נחמן שי: אנחנו מקבלים גם בקבינט העלייה והקליטה כל מיני מספרים והמספרים לא מסתדרים לי, אז באמת יש פה קושי מסוים.

נחמן שי: אבל אני רוצה לדבר על היבט אחר, עליו התבקשתי, וזה נושא של שיקום הקהילות.

נחמן שי: השיקום נוגע קודם כל למדינת אוקראינה, ששם המדינה בהגדרה כללית עברה ועוברת זעזוע גדול מאוד.

נחמן שי: עשרות אלפים עזבו את בתיהם, חלקם נשארו בתוך אוקראינה, חלקם יצאו את אוקראינה ונמצאים במדינות אירופה וחלקם הגיעו לישראל.

נחמן שי: אנחנו עוסקים גם בריכוז המספרים, ואני מודיע לך שאין גורם אחד שיודע איפה נמצאות הקהילות, או איפה נמצאים כל היהודים שעזבו את אוקראינה ונדדו ברחבי אירופה.

נחמן שי: ניסינו לעשות את זה דרך הארגונים של יהדות אירופה, וגם הם לא יודעים.

נחמן שי: היה אצלי מנכ"ל הפדרציה בווינה, אמר לי שיש להם 1,000.

נחמן שי: למעשה בשום מקום הם לא מזדהים כיהודים, המקום היחיד שבודק את נושא יהדותם, עם כל הרגישות, זה נתיב והסוכנות בדרך להיכנס לישראל.

נחמן שי: אבל אחרים שנמצאים עכשיו בגרמניה ובאוסטריה ובכלל מדינות אירופה, ואולי בקרוב ארה"ב וקנדה מתחילות לקלוט פליטים מאוקראינה, אין לנו מושג כמה מתוכם יהודים וכמה מתוכם לא יהודים.

נחמן שי: אתה יכול בפרופורציה להגיד, אם ההערכה היא שיצאו שישה מיליון אוקראינים את אוקראינה, שישה מיליון, אז בתוך אוקראינה היו כ-200,000 מתוך 42, אז תנסה לבדוק את היחס מתוך, כמה זה 200,000.

נחמן שי: בקיצור באמת צריך להודות, אין כרגע מושג.

נחמן שי: מה שהמשרד שלנו עושים, זה מבקשים קודם כל לקבל מידע ולבנות מיפוי, היכן נמצאים היהודים שיצאו מאוקראינה, ובמקביל לסייע לקהילה באוקראינה.

נחמן שי: אנחנו עכשיו נמצאים בעיצומה של תכנית שאומרת שניקח מכספי המשרד שלנו, אני כרגע לא מצפה לשחקנים אחרים, ונעשה את מה שעשינו קודם, כלומר ניקח מתקציבנו ונסייע לקהילות באוקראינה, וגם נתחיל לעבוד עם סובב אוקראינה, כלומר עם הקהילות באירופה, נבדוק מה הצרכים, נחבור לארגונים אחרים, שזה הסוכנות, הג'וינט ועוד ארגונים.

נחמן שי: כאן כבר פחות מעורבים ארגונים ישראליים, כי הם היו ארגוני חירום, אלא הארגונים הקבועים, נבחן מה הצרכים ונראה איך אנחנו יכולים לסייע.

נחמן שי: צעד ראשון למשל שעשינו כבר בימים האלה זה לקחת מיליון דולר ולהעמיד אותם לרשות הקהילות כדי לקיים מחנות קיץ לילדים וגם למשפחות שנמצאים במעמד של פליטים במדינות אירופה.

נחמן שי: במדינות אירופה, לא בישראל.

נחמן שי: בישראל, עוד פעם, זה סיפור נפרד.

נחמן שי: אז בפרויקט כזה מוביל ה-Mosaic.

נחמן שי: אתה מומחה גדול לענייני משרד התפוצות, Mosaic, המיזם המשותף בינינו לבין איקס פילנתרופים בעולם היהודי, מקצים מיליון דולר.

נחמן שי: אנחנו לא נהיה היחידים בעניין הזה, אנחנו יודעים שיש עוד ארגונים שעושים מחנות קיץ, מבחינתי זה בסדר, כמה שיותר יותר טוב, אבל אנחנו עושים את שלנו.

נחמן שי: זה במין אקט של חירום.

נחמן שי: בשלב הבא אני מדבר על תכנית גדולה שתכליתה לשקם את הקהילות באוקראינה קודם כל, יחד עם חב"ד ועם הג'וינט ועם הסוכנות, במידה שהיא תחזור לשם, כדי להזרים עוד פעם דם בעורקיהן של הקהילות שבאמת נפגעו ולהתחיל לבדוק באירופה איפה צריך לעזור ולמה כדי שגם שם הקהילות שנטלו על עצמן, למשל במולדובה, לקחו על עצמם מספרים מאוד מאוד גדולים של יהודים, איך אנחנו יכולים לסייע להם.

נחמן שי: אם נצטרך משאבים נוספים מהמדינה אז נבקש, כרגע אנחנו משיתים את הכול על התקציב שלנו.

נחמן שי: זאת תמונת המצב.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אנחנו נחזור לנתיב, לגנאדי.

גנאדי פולישצ'וק: ברשותך, אני רוצה לחדד משהו, כי קיבלתי עכשיו עדכון לגבי חלוקת האשרות שהונפקה בצורה יותר מדויקת.

גנאדי פולישצ'וק: אז אנחנו מדברים על כ-6,000 ליוצאי אוקראינה, כ-6,000 ליוצאי רוסיה.

צבי האוזר: זה מה שקראת אשרות בחו"ל.

צבי האוזר: 6,000 רוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: 6,000 אוקראינה.

גנאדי פולישצ'וק: אני מעגל את זה.

גנאדי פולישצ'וק: כ-500 לבלרוס ועוד לשאר המדינות, אז סך הכול - - -

צבי האוזר: ועוד 1,000 לשאר.

גנאדי פולישצ'וק: כ-500.

גנאדי פולישצ'וק: זה יוצא 13,000.

צבי האוזר: כשאתה אומר 6,000 אוקראינה, זה אומר 6,000 במדינות המעטפת, כי אתה לא מנפיק באוקראינה, ו-6,000 ברוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: נכון, אכן כך.

צבי האוזר: ה-backlog שלך ברוסיה הוא 10,000.

גנאדי פולישצ'וק: כ-10,000, אולי טיפה פחות מ-10,000.

צבי האוזר: הבנתי.

צבי האוזר: וה- backlogשלך בעוטף, אתה יודע?

גנאדי פולישצ'וק: כרגע לא קיים.

ולדימיר בליאק: כמה ממתינים בממוצע ברוסיה?

גנאדי פולישצ'וק: כרגע אין ממתינים במדינות המעטפת.

ולדימיר בליאק: אז מה זה ה-10,000?

צבי האוזר: 10,000 יש ברוסיה.

ולדימיר בליאק: כמה זמן הם ממתינים?

גנאדי פולישצ'וק: זמני ההמתנה כרגע ברוסיה, התור הוא מעל חצי שנה, כשבעה-שמונה חודשים.

צבי האוזר: אז אני רק רוצה להבין, הגדלנו מחמישה לשבעה קונסולים, וכמה יש לך במעטפת קונסולים?

גנאדי פולישצ'וק: כרגע במעטפת יש לי אותם חמישה קונסולים.

צבי האוזר: אני רק שואל, כשאומרים פה שמונה חודשים, בשים לב לסיטואציה ובהינתן שאנחנו כבר שלושה חודשים באירוע, איך אנחנו מסבירים לעצמנו שיש 10,000 איש, זאת אומרת שה- backlogהוא כמעט פי שניים ממה שנקלט.

גנאדי פולישצ'וק: אני יכול להסביר לך.

גנאדי פולישצ'וק: להבדיל ממדינות המעטפת ומאוקראינה ברוסיה אנחנו מחויבים לבצע קבלת קהל אך ורק בתוך השגרירות ובתוך קונסוליה.

גנאדי פולישצ'וק: לשני המקומות האלה קיימת מגבלה גם ביטחונית וגם פיזית לקלוט את כמות האנשים וגם להושיב את כמות הקונסולים ולהכניס לשם את כמות המבקשים בכל יום.

גנאדי פולישצ'וק: לכן אנחנו מחפשים דרכים והצלחנו להרחיב לעוד שני קונסולים כרגע ברוסיה.

צבי האוזר: מה שעות הפעילות של הפעולה הזאת?

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו הרחבנו את שעות הפעילות עד למקסימום.

צבי האוזר: למה?

צבי האוזר: אפשר לדעת?

צבי האוזר: מה שעות הפעילות?

גנאדי פולישצ'וק: עד שבע-שמונה.

צבי האוזר: מאיזה שעה?

גנאדי פולישצ'וק: תשע בבוקר.

צבי האוזר: האם אפשר לעבוד 24 שעות, לעבוד בשלוש משמרות?

גנאדי פולישצ'וק: לא.

צבי האוזר: למה?

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו מדברים על נציגות דיפלומטית שלא יכולה לעבוד 24 שעות.

צבי האוזר: למה?

גנאדי פולישצ'וק: א', הדבר דורש תיאום ואישור, משהו שהוא מאוד חריג.

צבי האוזר: עם מי?

גנאדי פולישצ'וק: אני לא בטוח שהשלטונות המקומיים יילכו על הצד הזה.

גנאדי פולישצ'וק: ב', גם אנחנו כפופים למשרד החוץ וליכולת של בטמ"ח לתת לנו מעטפת ביטחונית בתוך השגרירויות.

צבי האוזר: זאת אומרת שאם אנחנו מתגברים את השגרירות בצוותים – אני אגיד כזה דבר, אנחנו צריכים להסתכל על האירוע כאירוע חירומי ובאירוע חירומי אנחנו יוצאים מגדר הרגיל.

צבי האוזר: הייתה פה קורונה, אירוע חירום ברמה הלאומית, ראינו מה עשו.

צבי האוזר: אני אומר כזה דבר, כשאתה אומר לנו שהתור הוא שמונה חודשים אתה אומר שאנחנו לא מבצעים את המלאכה.

גנאדי פולישצ'וק: לא, אבל לשם כך פתחנו את מסלול ה-go no go, על מנת לאפשר לאנשים לא להמתין בתור ולהגיע בלי המתנה לטיפול בארץ.

גנאדי פולישצ'וק: זה בדיוק הפתרון שנתנו במסלול go no go ברוסיה.

ולדימיר בליאק: אבל אם יש 10,000?

ולדימיר בליאק: כנראה שהם לא מגיעים.

גנאדי פולישצ'וק: לא, שוב, אנשים מגיעים.

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו לא יודעים כמה מתוך התור הזה כבר הגיעו.

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו בדיוק עכשיו התחלנו בספירה כי המסלול הירוק לאזרחי רוסיה נפתח לפני מספר שבועות וכרגע בדקנו קרוב ל-4,000.

ולדימיר בליאק: אגב, שאלה למשרד הקליטה, למה העולים מרוסיה לא מקבלים בית מלון כאן?

דוד דרסלי אבטה: זו החלטה שהייתה של השרה לפני שלושה שבועות.

ולדימיר בליאק: ומה הרציונל?

דוד דרסלי אבטה: הרציונל אמר שיש הבדל בין האנשים שמגיעים מאוקראינה לבין האנשים שמגיעים מרוסיה.

דוד דרסלי אבטה: האנשים שמגיעים מאוקראינה הם פשוט יוצאים ללא כלום ולכן הרלוונטיות של המלון, לתת להם שבועיים כהתחלה, כדי לסייע להם למצוא פתרונות.

ולדימיר בליאק: ל-30 יום.

דוד דרסלי אבטה: שבועיים ועם הארכה נוספת.

ולדימיר בליאק: אז למה לא לתת לעולים מרוסיה לשבוע, נניח, זמן להתאושש ולמצוא דירה?

דוד דרסלי אבטה: זו שאלה של מדיניות.

ולדימיר בליאק: כן, בדיוק, זו שאלה של מדיניות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להזכיר - - -

צבי האוזר: דקה, דקה.

צבי האוזר: קודם כל אני רוצה לברך ולהודות לחברת הכנסת טטיאנה מזרסקי שהצטרפה אלינו, בבקשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להזכיר לכולם שמלפני כחודש וחצי רוסיה נמצאת תחת סנקציות והגבלה בהעברות כספיות והאנשים שיוצאים מרוסיה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אזרחי רוסיה, כשהם רוצים לבוא למשל לישראל הם לא יכולים להוציא כסף, הם מגיעים בלי כלום.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש הגבלה של -10,000 דולר וזהו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כשמגיעה לכאן משפחה הם לא יכולים וגם אין להם עכשיו תנועות מט"ח.

צבי האוזר: זה מעמד חצי פליט.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם לא יכולים למשוך מזומנים, הם לא יכולים להביא מט"ח והם נמצאים תחת הגבלה.

צבי האוזר: חברת הכנסת מזרסקי, אני רוצה לשלבי הקליטה לעבור בהמשך, אני רק רוצה להבין רגע איפה מדינת ישראל נמצאת מבחינת המספרים, מבחינת מה נכנס ומה הפוטנציאל בשער הידוע לנו והמסומן לנו ולנסות לעשות בזה סדר, כי כנראה שאי אפשר לעצב פה תמונה ולהבין איפה צווארי הבקבוק.

צבי האוזר: אנחנו הבנו שהייתה הנפקת אשרות של 6,000 ברוסיה בשלושה חודשים האחרונים ו-6,000 במדינות המעטפת.

צבי האוזר: במדינות המעטפת המסלול הזה לא קיים עוד כי אין אנשים.

צבי האוזר: אמת אמרתי?

גנאדי פולישצ'וק: מטפטפים.

צבי האוזר: עזוב מטפטפים, אני לא מדבר על זה.

צבי האוזר: זאת אומרת את מסלול האשרות יש ברוסיה, ולצד זה יש מסלול go no go.

צבי האוזר: עכשיו אני רוצה להבין, בן אדם מגיע, האם הוא הולך למסלול האשרות או מסלול ל- go no go?

גנאדי פולישצ'וק: לבחירתו.

צבי האוזר: ואיך אתה יודע?

צבי האוזר: זאת אומרת בן אדם מגיע לשגרירות והוא אומר go או אשרות?

גנאדי פולישצ'וק: לא, הוא לא צריך להגיע.

צבי האוזר: אז מה קורה?

צבי האוזר: בן אדם, כדי להגיע לשגרירות קובע תור לפני כן?

צבי האוזר: זאת אומרת שהוא רוצה אשרה.

גנאדי פולישצ'וק: אז תן לי לתקן אותך.

גנאדי פולישצ'וק: זה נכון מה שאתה אומר מצד אחד, מצד שני פתחנו את המסלול של go no go ואז בעצם הבן אדם שמצד אחד יכול להיות שהוא נרשם לשגרירות, מצד שני יכול להיות שהוא שינה את דעתו והחליט לעלות במסלול המהיר, go no go, הוא יכול לפנות למסלול המהיר, להגיע לארץ ולשנות את מעמדו בארץ.

צבי האוזר: והוא נכנס כתייר?

גנאדי פולישצ'וק: לא, הוא נכנס כזכאי פוטנציאלי.

צבי האוזר: עד עכשיו כמה זכאי פוטנציאלי הנפקתם?

גנאדי פולישצ'וק: כ-4,000.

צבי האוזר: בכמה זמן?

גנאדי פולישצ'וק: חודש אולי.

צבי האוזר: 4,000 זכאי פוטנציאלי, שזה מה שאתה אומר go בחודש.

גנאדי פולישצ'וק: נכון.

צבי האוזר: האם ה-backlog שלך בחודש הזה, זאת אומרת מה היה ה-backlog שלך לפני חודש ומה ה-backlog שלך עכשיו?

גנאדי פולישצ'וק: ה- backlogכרגע עדיין לא השתנה מסיבה אחת פשוטה, כי ישנם גם אנשים שהם לא מעוניינים להגיע באופן מהיר ובאופן מיידי ולהגיע לארץ, אלא הם אומרים שהם מעוניינים להגיע בשלב מאוחר יותר, לכן הם קובעים את התור שלהם לעוד שלושה, ארבעה, חמישה חודשים.

גנאדי פולישצ'וק: זה מתאים להם כי עד אז הם יסגרו את כל העניינים, הם יסגרו את כל הדברים שהם צריכים לסגור, הם יגיעו ואז ימשיכו.

גנאדי פולישצ'וק: אדם שבכוונתו לעלות במיידי והוא חייב לעלות במיידי, עבורו יש את האופציה של המסלול המהיר, עבורו יש את האופציה עם פנייה עם הסבר סיבה לדחיפות לשגרירות, וכל המקרים האלה מקבלים מענה.

צבי האוזר: גנאדי, יש לנו ככה, האם מסלול מהיר יש לא רק ברוסיה, יש במדינות המעטפת?

גנאדי פולישצ'וק: לא, כרגע לא.

צבי האוזר: זאת אומרת יש לנו שלוש קבוצות, יש לנו 6,000 איש שעלו באשרות מרוסיה ויש לך backlog של 10,000 שאתה עוד מעט מטפל בו.

צבי האוזר: יש 6,000 ממדינות המעטפת שעלו באשרות והמסלול הזה ממדינות המעטפת היום הוא פחות רלוונטי, יש טפטופים.

צבי האוזר: יש ברוסיה מסלול go, בחודש האחרון 4,000, זאת אומרת שיש - - -

גנאדי פולישצ'וק: הם לא נכנסו, עברו את המסלול ועדיין לא נכנסו כולם.

צבי האוזר: יש לך בקרה על מי נכנס או לא נכנס?

גנאדי פולישצ'וק: לא, זה אולי הסוכנות היהודית יכולים להגיד לנו.

צבי האוזר: כי אני מכיר בדשבורד שכן יש את זה.

צבי האוזר: יש לי שאלה כזאת, בשביל לעשות את ה-4,000 זה גם הקונסולים מטפלים?

גנאדי פולישצ'וק: בוודאי.

צבי האוזר: והוא צריך להגיע לשגרירות?

גנאדי פולישצ'וק: לא, הוא לא צריך פיזית.

צבי האוזר: אפשר לטפל מהארץ?

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו מטפלים גם מהארץ וזה במקביל לטיפול בכל משני המעמד בנקודות במסגרת - - -

צבי האוזר: שנייה, גנאדי, בארץ אפשר?

צבי האוזר: כשאני רוצה ללכת למסלול הירוק, כמה זמן אני ממתין?

גנאדי פולישצ'וק: אתה מגיש, זה לא משהו שדורש המתנה, זה בדרך כלל מטופל בתוך ימים.

צבי האוזר: ומה הקצב?

גנאדי פולישצ'וק: אבל אתה מגיע לארץ ואז אתה מגיע לבדיקה לקונסול בארץ.

גנאדי פולישצ'וק: בכל זאת אתה חייב לעבור את הבדיקה.

צבי האוזר: אני מבין, אבל יש לך 4,000 כאלה שעשו את המסלול.

צבי האוזר: כשאתה אומר שיש לך 10,000 ברוסיה.

גנאדי פולישצ'וק: עדיין לא כולם הגיעו לארץ ולא עברו את הבדיקה המלאה.

גנאדי פולישצ'וק: זאת אומרת הם עוברים את הבדיקה פעמיים, משקיעים בהם פעמיים זמן של הקונסול, פעם ראשונה על מנת לבדוק אותם ברמה פוטנציאלית על פי צילומי מסמכים באינטרנט, ואז פעם שנייה בהגעתם לארץ, בהצגת מסמכי מקור ובביצוע ריאיון.

צבי האוזר: וכשהם מגיעים הם מגיעים על ויזת תייר?

גנאדי פולישצ'וק: זה לא ממש סטטוס תייר.

צבי האוזר: זאת אומרת אתה יודע להבחין בין תייר פר-סה, שלא פנה אליך לנתיב בכלל, לבין מי שעשה את הצעד הזה.

גנאדי פולישצ'וק: בוודאי, כן.

צבי האוזר: לבין מי שעשה את הצעד הזה, ואתה סופר אותם אחרת.

צבי האוזר: כי עוד מעט אני אכנס גם לתיירים.

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו מעבירים את הנתונים של כל מי שעבר את המסלול הירוק גם לנתב"ג, גם למשרד הקליטה וגם לרשות האוכלוסין.

גנאדי פולישצ'וק: הבנתי.

גנאדי פולישצ'וק: 10,000 איש של ה-backlog, הם מודעים למסלול הירוק?

גנאדי פולישצ'וק: כמובן.

צבי האוזר: איך?

גנאדי פולישצ'וק: הם כולם קיבלו הודעות.

צבי האוזר: הודעות אקטיביות?

גנאדי פולישצ'וק: כן.

צבי האוזר: ואתה לא עושה רשימה בין ה-10,000 שיש לך ב- backlo

צבי האוזר: gלבין - - -

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו עכשיו בדיוק בשלבי הצלבה בין הרשימות האלה על מנת להבין כמה מתוך ה- backlog השתמשו במסלול הירוק.

צבי האוזר: כמה זמן ייקח לכם להצליב את זה?

גנאדי פולישצ'וק: זו שאלה לאנשים טכניים.

גנאדי פולישצ'וק: אני צריך לבדוק את זה, אז נוכל לעדכן אותך.

צבי האוזר: אז, אדוני מנהל הוועדה, אני מבקש כזה דבר, שאלה ראשונה, אנחנו אחרי זה נוציא את זה בכתב, אני מבקש מנתיב הצלבה, קודם כל לדעת כמה יש ב-backlog, שתיים, אני אשמח לראות מעקב שבועי על ה-backlog, זאת אומרת ה-10,000 האלה זה 10,000 שאחר כך צריך לטפל בהם ולצמצם וזהו, ונגמור את הסיפור, או שכל שבוע מצטרפים ל-10,000 עוד 200, עוד 500, עוד 1,000?

צבי האוזר: ושלוש, כמה אנשים מה- backlog נגרעים מרשימת ה- backlogשנגדיר אותה כממתינים לאשרה ועוברים למסלול go.

צבי האוזר: ב-go אני מבין שאין backlog, מי שבא מטופל, לוקח כמה ימים.

גנאדי פולישצ'וק: זה לא backlog, אלה אנשים שכבר נרשמו ואז מטפלים בהם.

צבי האוזר: בסדר, אבל זה לא משהו שאני נכנס ל-go no go ואני צריך לחכות חודשיים.

דב ליפמן: רציתי להגיד, אני מארגון יד לעולים, יש לנו עדויות ממאות אנשים ברוסיה שאפילו לא יכולים ליצור קשר עם נציגי נתיב, זאת אומרת אין לי ספק שעובדים קשה וזה לא מגיע עם ביקורת לאף אחד, אבל הבעיה של החוסר בנציגות קונסולים שם - - -

צבי האוזר: גם לא למסלול הירוק?

דב ליפמן: כן, זאת אומרת הם לא יכולים להגיע לאף אחד לדעת מה בדיוק הם צריכים לעשות אפילו אם הם רוצים את ה-go no go, הם פשוט לא שומעים ממישהו כאשר הם יוצרים קשר ואני חושב שזה - - -

צבי האוזר: האם יש אפשרות לעשות מערך מענה טלפוני שנמצא בישראל בכלל ולהושיב, לא יודע מה, 30 אנשים, 50 אנשים, 150 אנשים שינהלו שיח רציף עם רוסיה בשיחות גוביינא אולי, אני לא יודע אם עוד קיים דבר כזה, אבל ב-callback'ים ישראליים, שזה לא יעלה.

דב ליפמן: זה יפתור את הבעיה.

צבי האוזר: ובאינטרנט בשפה הרוסית.

צבי האוזר: אם אתה אומר לי שכל הטיפול ב-go no go בכלל לא צריך להגיע לשגרירות, והצפת פה בעיה שבשגרירות יש מספר מקומות מוגבל, יש מספר מוגבל של קונסולים, יש גם מול הרשויות ברוסיה, מול משרד החוץ וזה, האם השלב הראשון של לשים פה 50 אנשים בקול סנטר שיטפל באירוע.

ג'וש שוורץ: זה קיים.

צבי האוזר: זה קיים?

צבי האוזר: איפה?

ג'וש שוורץ: לסוכנות היהודית יש מוקד גלובלי לעלייה שפועל כבר 20 שנה בהרבה מאוד שפות, פתוח 24 שעות ביום.

ג'וש שוורץ: בתחילת המשבר אנחנו הגברנו את כוח האדם, הפכנו את המוקד להיות 24 שעות.

צבי האוזר: אבל אתם נותנים מענה, אם אני יושב ברוסיה ורוצה את מסלול go אני מתקשר לטלפון של הסוכנות?

ג'וש שוורץ: אתה יכול להתקשר לטלפון של הסוכנות, זה המוקד המרכזי שמטפל בכל הפניות מהעוטף, מרוסיה, בלרוס, אוקראינה, מתקשרים בכל דבר ועניין.

צבי האוזר: זה מצוין, אבל אני בכוונה ממקד, חבר'ה, אל תברחו לי.

צבי האוזר: יש לי 10,000 איש ברוסיה ב-backlog, יש אמירות, לא יודע אם הן נכונות או לא נכונות, העדות של חבר הכנסת לשעבר ליפמן, שיש מאות אנשים שיש להם קושי בכלל ליצור קשר בשביל להיכנס ל-go no go, אנחנו לא יודעים – מה קצב ה-go no go השבועי?

צבי האוזר: זה 250 בשבוע?

צבי האוזר: כי אמרת 1,000 בחודש.

גנאדי פולישצ'וק: לא, כ-100 ביום, משהו כזה.

צבי האוזר: וזה נעשה פה בארץ או שם?

גנאדי פולישצ'וק: גם וגם.

צבי האוזר: מה שאפשר לעשות בארץ, למה לעשות שם אם אפשר לעשות בארץ go no go ושם יש לך כוח אדם מצומצם.

גנאדי פולישצ'וק: אני אסביר לך, גם בארץ כוח האדם מצומצם.

גנאדי פולישצ'וק: מתחילת המשבר אנחנו גייסנו כ-20 קונסולים, קונסולי מילואים מה שנקרא, בנוסף למצבת כוח האדם שקיימת לנו, כ-20 קונסולים שפרסנו ברחבי הארץ בכל הנקודות החמות, במשרד הקליטה, בבתי מלון, וכל זה בנוסף לחמישה קונסולים שהיו במטה, שגם פרוסים היום.

צבי האוזר: אני מבין ואני מאוד מעריך, אבל אני חושב שגודל המשימה הוא גדול על הפריסה הזאת, זאת אומרת - - -

גנאדי פולישצ'וק: אני מסכים, אבל קונסול שנותן מענה לדרישות האלה, לבדיקה הקונסולרית, זה אדם שחייב לעבור הכשרה מקצועית שהיא הכשרה של מספר חודשים לפחות.

גנאדי פולישצ'וק: זה לא משהו שאתה יכול לגייס בן אדם מהרחוב ומחר הוא יתחיל לתת - - -

דוד דרסלי אבטה: אדוני היושב ראש, אני רק אוסיף אולי עוד נדבך של מידע.

דוד דרסלי אבטה: לפני חודש וחצי ראש הממשלה קיבל החלטה, כדי לסייע לנתיב במסלול ה-go, שהסוכנות היהודית יסייעו במסלול של ה-go, זאת אומרת לתת את האישור העקרוני ולכן יש תגבור של הסוכנות היהודית לתהליך העבודה הזה.

ג'וש שוורץ: ברשותך, אדוני היושב ראש, אולי אני יכול לתת סקירה כללית על המצב בכמה דקות ואני אענה על חלק מהשאלות.

צבי האוזר: עוד מעט אני ארצה שתיתן סקירה כללית, אבל אני כל פעם בורח מהפיצוח.

צבי האוזר: אותי מטריד איך מדינת ישראל מורידה את ה-10,000.

צבי האוזר: איך היא מגדילה, שזו שאלה הכי חשובה, ושתיים, איך היא מטפלת בצורה הכי מהירה בפוטנציאל עלייה שהוא מתחת לפנס ואנחנו באירוע הזה הגדלנו ברוסיה מחמישה לשבעה, זה המענה הלאומי למבצע, ויש אולי גיוס של עוד 20 קונסולים במילואים.

צבי האוזר: אז אני אשמח, ג'וש, שתתייחס קודם כל לזה, אחרי זה נתייחס לסקירה הכוללת.

צבי האוזר: אתה יודע מה?

צבי האוזר: תתחיל בסקירה הכוללת, אבל אני אחרי זה רוצה להמשיך מהנקודה שבה התחלנו.

ג'וש שוורץ: קודם כל אנחנו נמצאים באירוע היסטורי.

ג'וש שוורץ: כשבשנה שעברה הגיעו לפה 28,000 עולים, שנה לפני כן 22,000, אנחנו מסתכלים על לפחות 45,000 עולים השנה מכל העולם.

צבי האוזר: יגיעו השנה או הגיעו?

ג'וש שוורץ: יגיעו, עד סוף השנה.

צבי האוזר: עד סוף השנה זה אומר עד דצמבר.

ג'וש שוורץ: הגיעו כרגע 23,745 אנשים שהם או עם אשרות עלייה או טעוני עלייה מבלרוס, רוסיה ואוקראינה, מתוכם נבדקו כולם, למעט כ-1,700.

ג'וש שוורץ: זאת אומרת אנחנו מדברים על 22,000-21,000 עולים שקיבלו אישור וכבר נמצאים פה שלושה חודשים מול 28,000 עולים בכל אשתקד.

ג'וש שוורץ: בנוסף אנחנו צופים שעם תום המלחמה ויציאת הגברים בני 18 עד 60 עוד גל של בין 4,000 ל-6,000, אנחנו מביאים 3,000 מאתיופיה ועוד 15,000 משאר העולם, אנחנו מגיעים למינימום להערכתי 45,000 עולים, שזה מספר הכי גבוה מאז 1999.

ג'וש שוורץ: אני רוצה לציין גם את ההתגייסות של המדינה.

ג'וש שוורץ: עם תחילת המשבר ועדת השרים לעלייה וקליטה התכנסה ברציפות בראשות ראש הממשלה, אני משתתף בוועדה הזו, גם אתה כמזכיר הממשלה לשעבר, מכיר, לא היה כזה דבר שראש הממשלה בעצמו מנהל את ועדת שרים לעלייה וקליטה.

ג'וש שוורץ: היו המון בעיות ואני חושב שמה שהציל את המצב זה כמה דברים, א', הסוכנות שכרה 6,000 חדרי מלון במעטפת, שאלת כמה הגיעו בטיסות מאורגנות, אנחנו הבאנו לפה 13,500 מתוך ה-23,000, באו בטיסות מאורגנות של הסוכנות, וגם ה-go no go, ההצלה, המסלול המהיר, זה שאפשרנו לאנשים לעלות למטוס, לא לשהות במעטפת ולהגיע הנה, ולעשות את הבדיקה פה.

ג'וש שוורץ: זה עוד יותר פשוט, כי כל מי שנוחת בנתב"ג כתייר ואומר לרשות האוכלוסין שהוא זכאי חוק השבות, הוא צריך להיות מופנה לבדיקה.

ג'וש שוורץ: זאת אומרת אין שום מניעה לאנשים להגיע לפה ולהצהיר לפקיד בכניסה למדינה שהוא טוען לזכאות והוא יכול להיות מופנה ישר לבדיקה, הוא יכול לגשת גם לבתי מלון של משרד הקליטה שהסוכנות מפעילה, נמצאים שם הקונסולים, הוא גם יכול לקבל תור ברשות האוכלוסין או אצל קונסול של נתיב ולעשות את המסלול הזה.

ג'וש שוורץ: מה המחסום כרגע?

ג'וש שוורץ: המחסום כרגע במעטפת כמעט אין, יש רק 400 איש בבתי מלון של הסוכנות, אנחנו מביאים אותם צ'יק צ'ק.

ג'וש שוורץ: מי שיצא יצא.

ג'וש שוורץ: מה שיכול לעשות שינוי במעטפת זה אם המלחמה תתרחב או לאודסה, או לדניפרו, זאת אומרת אזורי לחימה משמעותיים עם הרבה מאוד עולים וזכאי חוק השבות.

ג'וש שוורץ: מה שקורה ברוסיה מבחינת הסוכנות, אני לא נכנס לפעילות של נתיב, וסומך עליהם וכו', מבחינת הסוכנות יש פה בעיה של - - -

צבי האוזר: רגע, ג'וש, אני עוצר אותך רק בשביל להבין, כי בערך מה שאתה אומר בסב טקסט, שפוטנציאל העלייה מאוקראינה מוצה להערכתכם בשלב הזה, אלא אם כן יהיו התפתחויות משמעותיות במלחמה.

צבי האוזר: למעט גברים שלא הגיעו.

צבי האוזר: זאת אומרת עד עכשיו כמה הגיעו מאוקראינה

ג'וש שוורץ: מתוך 23,000 בערך 12,000 מאוקראינה ו-11,000 מרוסיה ובלרוס.

ולדימיר בליאק: יש לנו איזה שהיא אינדיקציה כמה מהעולים הפוטנציאליים מאוקראינה בסופו של דבר החליטו לא להגיע לישראל ולהמשיך למדינות אחרות?

ג'וש שוורץ: כן, אנחנו בודקים את זה כרגע, גם לבקשת הממשלה, אנחנו בודקים במדינות השונות.

ג'וש שוורץ: למשל אנחנו בדקנו מול הקהילה היהודית, המרכז הקהילתי בגרמניה, ויש שם 5,000 מאוקראינה שנקלטו.

צבי האוזר: היה שם לפני חודש וחצי בדיון שלנו, ה-5,000 האלה, אני לא בטוח שאתם מעודכנים בדשבורד.

ג'וש שוורץ: יכול להיות שלא.

צבי האוזר: בפעם האחרונה שפה נשאל וחזרו עם תשובה.

ג'וש שוורץ: אבל זה המספר הרשמי שקיבלנו מהקהילה.

ג'וש שוורץ: הרבה מאוד אנשים נקלטים כי הם נקלטים לא רק על ידי הקהילה, אלא על ידי המדינה עצמה.

ג'וש שוורץ: גרמניה נותנת סל קליטה שהיינו מתפללים לקבל פה, זה פי עשרות מסל הקליטה כאן והם יכולים ללכת כמעט לכל מדינה באיחוד האירופאי, גם ארה"ב קולטת אוקראינים, גם קנדה.

ולדימיר בליאק: יש לנו אינדיקציות לגבי מדינות נוספות?

ג'וש שוורץ: כרגע אני לא יודע, אני יכול לבדוק ולמסור למנהל הוועדה, אבל אני רוצה רק לציין עוד דבר אחד, ברשותך, היושב ראש, ברוסיה הבעיה של הסוכנות היהודית כרגע זה מקומות בטיסה.

ג'וש שוורץ: יש מחסור בטיסות, כרגע יש רק שתי חברות רוסיות ואל-על, אירופלוט לא טסה.

ג'וש שוורץ: אנחנו ביקשנו מממשלת ישראל לאפשר לישראייר וארקיע, לא בגלל שאנחנו רוצים ישראייר וארקיע, פשוט הן החברות הישראליות הנוספות לעשות טיסות.

ג'וש שוורץ: יש לנו 1,000 כרגע שממתינים למקומות בטיסה ברוסיה, אנשים שאישרו אשרת עלייה, לא go no go, וזה המחסור הרציני.

ג'וש שוורץ: אנחנו לא יודעים מה יקרה בעתיד ביחסים, אני לא רוצה להיכנס מעבר לזה.

צבי האוזר: כן, אני מכיר את הסיפור ואני שוחחתי עם ראש הממשלה על כך ושוחחתי גם עם שר החוץ ועם הגורמים הרלוונטיים במשרדים האחרים.

צבי האוזר: זה הסיפור הכי גדול.

ג'וש שוורץ: נכון, להערכתי זה המחסום המרכזי כרגע.

ג'וש שוורץ: כרגע, אי אפשר לדעת מה יקרה עם תום המלחמה, עוד אזורי לחימה וכו', כרגע המחסום ברוסיה, בגלל ש-go no go פוטר את האנשים מלבלות שמונה חודשים בבדיקה עם נתיב אז המחסום היחידי כרגע זה טיסות ברוסיה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש אנשים שממתינים שמונה חודשים לבדיקה קונסולרית, בלי שום קשר לטיסות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנשים מוכנים לבד לקנות כרטיס ולהגיע לישראל, ויש כאלה שמגיעים, מה קורה איתם כשהם מגיעים לישראל?

צבי האוזר: מה שהיא אומרת, אני רוצה אפילו לחדד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם מוכנים לטוס דרך גרוזיה, גיאורגיה, דרך טורקיה והם מגיעים לכאן.

ג'וש שוורץ: אז אנחנו עושים את זה - - -

צבי האוזר: ג'וש, כשאתה מדבר על 23,000 עולים במסלולים כאלה ואחרים, מאוקראינה ורוסיה וזה ויש לנו backlog של 10,000, לפי הדשבורד המעודכן בידי של המל"ל, אני אתן לכם את המספר המדויק, 24,500 אנשים שנכנסו מרוסיה על תקן תיירים.

צבי האוזר: סך הכול נכנסו 35,000, מתוכם אני מניח עם אשרות עלייה, חלקם, יש למעלה מ-1,000 שסורבו, אבל יש לנו כ-24,520, זה נכון להיום, שהם תיירים.

צבי האוזר: אני רוצה להבין בדשבורד הזה, התיירים האלה, קודם כל, ואולי זה לשאול את רשות האוכלוסין, כמה מתוך התיירים שנכנסו יצאו?

צבי האוזר: כי אולי זה סתם תיירים, או אנשים שמגיעים לעסקים או אנשים שמגיעים לצליינות, או לתיירות, אני מניח שהחודשים האלה פחות יש את התיירות הרגילה מרוסיה.

צבי האוזר: קודם כל יש לי שאלה, מה-24,520 תיירים, מישהו יודע כמה עזבו?

צבי האוזר: ואם אנחנו נפחית את אלה שעזבו בעצם אנחנו מבינים, להערכתי עזבו מעטים, שיש לנו למעלה מ-20,000 אנשים שהגיעו מרוסיה, שהם לא ב-go no go, הם לא באשרות, הם תיירים ולהערכתי יש סבירות שיש להם עניין להשתקע כאן ולהערכתי רובם הם זכאי חוק שבות שפשוט לא עברו במסלולים הפתוחים.

צבי האוזר: האם ההשערה שלי נכונה או שאתה רואה את זה אחרת?

ג'וש שוורץ: אני חושב שהיא לא נכונה, לצערי, אני חושב שהגיעו לפה הרבה מאוד אנשים מאוקראינה - - -

צבי האוזר: אני מדבר רק על רוסיה.

ג'וש שוורץ: מרוסיה?

ג'וש שוורץ: סליחה.

צבי האוזר: כי אם אני נותן את המספרים, יש לנו כ-22,700, לפי הדשבורד הלאומי, שנוחתים עם אשרות עלייה וטועני זכאות מרוסיה, מאוקראינה ומבלרוס.

צבי האוזר: זה ה-22,000.

צבי האוזר: יש לנו עוד, כמו שאמרתי לכם, 24,500 תיירים מרוסיה שלמיטב הבנתי לא נספרים ב-22,500 ויש לנו עוד 20,890 שנכנסו לישראל מאוקראינה ללא זכאות, שזה מה שמכונה הפליטים.

צבי האוזר: בגדול להבנתי יש לנו בשלושה חודשים האלה למעלה מ-60,000 איש פה בארץ בסטטוסים שונים שהגיעו למדינת ישראל.

צבי האוזר: יש את ה-22,000 עולים, וזה כשכולנו מקווים שמאמצי העלייה יגרמו לזה שגם רובם יישארו, אבל הם כבר בתהליך, בטיפול, המדינה רושמת, מוציאה עליהם, מטפלת בהם כעולים, עוד מעט נדבר עליהם.

צבי האוזר: יש לנו למעלה מ-20,000 תיירים שזה אנשים שקנו כרטיס לדעתי בכספם, הגיעו לישראל דרך טורקיה, דרך גיאורגיה, אולי גם דרך רוסיה בטיסות הרגילות, טיסות יקרות, באו ונחתו בישראל.

צבי האוזר: הערכתי, השערתי, שרובם יישארו, מה אתם חושבים?

ג'וש שוורץ: אחד הדברים שאנחנו עושים מתחילת המלחמה, הגברנו את מוקד השיחות של הסוכנות, הגלובל סנטר, היו סך הכול 103,000 פניות.

צבי האוזר: יום טוב, בוקר טוב, אני מברך אותך על ההצטרפות לדיון.

ג'וש שוורץ: היושב ראש הקודם.

ג'וש שוורץ: אנחנו קיבלנו 103,000 פניות עד היום במוקד הגלובלי של הסוכנות היהודית מדוברי רוסית ואוקראינית, גם מהארץ בגוביינא, כמו שאמרת, גם מהארץ, גם מבלרוס, גם מרוסיה, גם ברוסית וגם באוקראינית, אנחנו עושים קמפיין ברשתות החברתיות ובמדיה הרוסית והאוקראינית כדי להגיע לקהלים האלה.

צבי האוזר: רגע, ג'וש, לפני מה שאתם עושים, אני רוצה שנייה ליישר, הטענה שלי היא שיש בארץ 60,000 איש שמתוכם 20,000 שאינם זכאי חוק שבות במעמד פליט.

נטלי אור חן: תיירים.

צבי האוזר: אבל עם היתרי עבודה.

נטלי אור חן: אין היתרי עבודה.

צבי האוזר: אלה שהגיעו, שהם תיירים, אבל לכמה זמן הוויזה?

נטלי אור חן: כרגע היא עד ה-30.6.

נטלי אור חן: אנחנו עושים הארכות גורפות.

צבי האוזר: את מרשות האוכלוסין?

נטלי אור חן: אני נטלי אור חן, סגנית ראש מינהל האוכלוסין, אנחנו עושים הארכות גורפות לאשרת תייר בהתאם להחלטת השרה, וכרגע הן תקפות עד ה-30 ביוני.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה לאזרחי אוקראינה.

צבי האוזר: אז יש לנו 20,000 מאוקראינה, שאם אני מבין נכון, אני מדבר בגס, לרובם יש קרובי משפחה פה בארץ, הם נכנסו על הבסיס הזה של הכללים שאמרתם, הזמנה?

נטלי אור חן: כן.

צבי האוזר: 20,000 שיש להם קרובים פה, האשרות שלהם יימשכו, אני שם בצד את השאלה כמה מהם יחזרו או לא יחזרו, אני שם את זה שנייה בצד, אבל יש לנו 20,000 כתיירים ואין להם זכות עבודה, את אומרת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש אפשרות, כבר מזה חודש רשות האוכלוסין אמרו שלא תהיה שום אכיפה, הם יכולים לעבוד ולא תהיה אכיפה, לא למעסיקים ולא לעובדים.

נטלי אור חן: אמרנו שאנחנו לא עושים אכיפה.

צבי האוזר: יש 23,000 עולים שמטופלים על ידי משרד הקליטה, יש 24,000 תיירים מרוסיה, מישהו יודע מה זאת הקבוצה הזאת?

גנאדי פולישצ'וק: כן.

גנאדי פולישצ'וק: ברשותך, אני רוצה להזכיר לך מה שאמרתי שמתחילת המשבר אנחנו פתחנו נקודה לבדיקת זכאות מהירה בנתב"ג שהנקודה הזו מיועדת לכך שכל אדם שנכנס בתור תייר ולאחר נחיתתו מצהיר על זכאותו לפי חוק השבות, זה בדיוק מה שג'וש אמר, הוא יכול להגיע לבדיקה מהירה לנציג שלנו שיושב בנתב"ג.

גנאדי פולישצ'וק: עד היום עברו את הבדיקה הזו כ-6,271 בני אדם.

צבי האוזר: אבל יש לי שאלה אליך, בדשבורד, איך אנחנו סוכמים את המספרים?

צבי האוזר: כשיש לי 22,772 נוחתים עם אשרות עלייה וטועני זכאות, ה-6,000 האלה נחשבים טועני זכאות.

ג'וש שוורץ: כן.

ג'וש שוורץ: אתה מדבר על אנשים שלא ביקשו להיבדק, אנשים שנכנסו לפה כתיירים, הם נמצאים פה, לא הצהירו בנתב"ג, לא ניגשו לקונסול של נתיב.

צבי האוזר: אז כשכתוב לי בדשבורד, נתוני רשות האוכלוסין וההגירה, אני פשוט רוצה להבין בראיית מדינה, השאלה הבסיסית, כמה אנשים הגיעו.

צבי האוזר: יש לי 24,520 תיירים, מה הם?

צבי האוזר: זה אנשים שנספרים פה גם כתיירים וגם כטועני זכאות או רק כתיירים?

צבי האוזר: פעמיים אנחנו סופרים אותם או פעם אחת?

נטלי אור חן: אנחנו מכירים מרוסיה כ-20,000 שהם תיירים, הם לא זכאי חוק השבות.

צבי האוזר: יש נתוני רשות האוכלוסין וההגירה מהיום, בדשבורד, תיירים 24,520.

נטלי אור חן: אצלי זה מלפני כמה ימים, אז זה כנראה שונה.

צבי האוזר: מתחילת המלחמה נכנסו מרוסיה 34,966, נכנסו כתיירים 24,520, זאת אומרת הפער בין 24,500 ל-34,900 זה כנראה הם נכנסו כעולים ולא כתיירים.

גנאדי פולישצ'וק: או כזכאים.

צבי האוזר: או כזכאים, נכון, וסורבו על ידי רשות האוכלוסין 1,100.

צבי האוזר: אני לא יודעת אם הסורבו זה בנוסף ל-24,000 או זה מתוך ה-24,000.

נטלי אור חן: זה מתוך ה-24,000.

צבי האוזר: זאת אומרת 1,000 סורבו והוחזרו.

נטלי אור חן: סביר להניח שהם עדיין פה, אנחנו לא מגרשים אותם.

נטלי אור חן: אם הם עדיין באשרת תייר תקפה הם נשארים פה.

צבי האוזר: אבל הם סורבו למה?

נטלי אור חן: סורבו לעלייה.

ולדימיר בליאק: לא, לכניסה.

צבי האוזר: אז הם לא ב-24,000.

צבי האוזר: סורבו 1,000.

צבי האוזר: 24,000 תיירים נכנסו מרוסיה בשלושה החודשים האחרונים שהם אינם, אם אני מבין נכון, טועני זכאות.

ג'וש שוורץ: יכול להיות שהם זכאים, אבל הם לא ביקשו להיבדק.

צבי האוזר: הם לא טענו עד רגע זה.

צבי האוזר: ההערכה שלי, ואולי פה חברי הכנסת וליפמן ואחרים יספרו לי, אנשים שמכירים את הקהילה, ההערכה שלי שאנשים מגיעים כתיירים, באים לבדוק, באים לראות, יכול להיות שאלה אנשים במעמד כלכלי יחסית סביר שיכולים להרשות לעצמם, או יכול להיות שהם אומרים: אני פה תייר, אני לא ממהר לבצע את הפרוצדורה.

צבי האוזר: אבל מנקודת מבט ישראלית, אחת משתיים, אני חושב שרובם יישארו, ואני מניח, בהנחה שהם זכאי חוק שבות, יש לי עניין גדול שרובם יישארו, אני גם צריך לעשות מאמץ, וגם אני בתור מדינה צריך לשקלל כבר ולספור אותם.

צבי האוזר: כשאתה בא ואומר לי שיש 45,000 עולים, חסר תקדים מ-1999, אומר לך ג'וש שיש 100,000 עולים, אתם לא סופרים נכון.

ג'וש שוורץ: בפוטנציאל.

צבי האוזר: לא, אני טוען שמ-24,000 האלה, רובם יישארו בסוף במדינת ישראל ורוב אלה שיישארו יהיו בסוף במעמד עולים, זאת הטענה שלי, אלא אם כן יבואו מרשות האוכלוסין ויגידו לי שמ-24,000 כבר עברו 13,000 כי זה סתם תיירים שבאו לשבועיים לים המלח ואז אני טועה.

צבי האוזר: אבל אני שואל עכשיו בשאלת גורם מפקח את מדינת ישראל, האם מישהו יודע כמה אנשים בגל העלייה הזה נכנסו מעבר לרישומים הפורמליים שלה, בשביל להבין את התמונה הכוללת.

צבי האוזר: יש למישהו הערכה?

צבי האוזר: השערה?

צבי האוזר: יכול לתת לי תשובה?

צבי האוזר: אני לא מדבר על עוד 1,000 או 2,000, אני מדבר איתך על כל מי שאתה קורא עולה וזכאי חוק שבות, על כל אחד כזה יש לי 1.02 שהוא תייר.

צבי האוזר: ואני אגיד לך משהו, בישיבה שלנו בעוד שלושה חודשים היקף התיירים יהיה הרבה יותר גדול.

צבי האוזר: אני אומר לכם שבסוף השנה יהיה לך פה 70,000 תיירים, וזה תלוי בטיסות.

גנאדי פולישצ'וק: אתה אומר כ-24,000 אנשים נכנסו לארץ בתור תיירים ולא הצהירו על זכאותם, מצד שני נשאלת השאלה, אם היכולת שלהם להיבדק בשדה התעופה ללא כל התחייבות וללא כניסה למסלול שינוי מעמד אלא רק בדיקה ראשונית על מנת לקבל ביטוח רפואי לתקופת השהייה שלהם בארץ, לקבל מונית למקום שהייתם בארץ.

גנאדי פולישצ'וק: מה האינטרס שלהם במידה שיש להם זכאות לא להצהיר על כך ולא להיבדק?

גנאדי פולישצ'וק: אנחנו מכירים יותר מ-6,000 איש שהצהירו בנתב"ג שיש להם זכאות על פי חוק השבות, שמתוכם אנחנו לא בטוחים שכולם באמת שינו את מעמדם והחליטו על עלייה.

גנאדי פולישצ'וק: זה בדיוק כמו שאתה אומר, זכותם ובאמת לגיטימי שהם יבואו, יסתכלו ויקבלו את ההחלטה במקום.

גנאדי פולישצ'וק: אני פשוט מנסה להבין מה הרציונל של אותם אנשים לא להצהיר במידה שיש להם את הזכאות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היושב ראש, צריך לקחת בחשבון גם את הייחודיות של העלייה ממדינות חמ"ע, מאותה רוסיה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: פעם מסך הברזל היה סגור, הגבולות היו סגורים ואנשים לא יכלו לצאת ועדיין הדור המודרני זוכר מה שהיה והם רוצים שיהיה להם ביטחון, ביטחון אישי, ואם הם זכאי חוק השבות, ואני חוזרת לבעיה שעלתה לפני חודשיים, השאילתה ששלחתי לשרת הפנים, אנשים רוצים לבוא לכאן לארץ, יש לה שם עדיין נכון להיום עבודה, יש להם בית, יש להם נכסים והם רוצים לבדוק מה יש פה והם רוצים שתהיה להם אזרחות ישראלית, אבל הם יממשו ויעתיקו את מקום המגורים ויהפכו את ישראל למקום שהוא מרכז החיים שלהם לא בשלב הזה, בשלב הבא, אבל האזרחות הישראלית נותנת להם ביטחון.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ואז הייתה בעיה שאנשים, כל אחד שמקבל אשרת עלייה חייב לחתום על טופס והוא מצהיר שהוא מתחייב להעביר את מרכז החיים שלו ולהשתקע בארץ מיד או לתמיד, זה גם חסם - - -

צבי האוזר: זו הנקודה בנתב"ג.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם בחו"ל.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הטפסים האלה נמצאים בשימוש גם בחו"ל, זה עוצר, זה חסם נוסף לעלייה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו חיים עכשיו בעידן גלובלי, אפשר להתגורר בישראל ולעבוד בארה"ב או בשבדיה, לא משנה, אין גבולות, העולם דיגיטלי והאזרחות הישראלית נותנת ביטחון לכל היהודים, ואם עדיין משרד הפנים שם חסם ומחייב התחייבות, אנחנו מאבדים מאות אנשים, ואנשים חזקים, חזקים כלכלית ובמעמד סוציואקונומי טוב.

צבי האוזר: דב, מה אתה חושב על זה?

דב ליפמן: אני יודע שיש המון אנשים, בתחום ההייטק, למשל אנחנו עובדים עם ארגון בשם - - - ויש המונים שרוצים להישאר פה ובודקים את התנאים.

דב ליפמן: עכשיו שיש להם את היכולת כביכול לעבוד, זה יותר קל, אבל אם לא עושים מאמץ גם ליצור קשר איתם, לבדוק את המעמד שלהם, לעזור להם להיכנס לשוק העבודה וכו', הם שומעים מהחברים שלהם בגרמניה ובמקומות אחרים שכדאי אולי לצאת.

צבי האוזר: יש לי שאלה לרשות האוכלוסין.

צבי האוזר: כמה תיירים מרוסיה בחודש רגיל לפני המלחמה נכנסו לארץ?

נטלי אור חן: אין לנו את הנתון הזה, אני לא אתן סתם מספר שאני לא מכירה, אבל אפשר להעביר לכם.

צבי האוזר: כי ההערכה שלי ש-24,000 איש זה קפיצה.

נטלי אור חן: זו קפיצה, בהחלט.

צבי האוזר: והאם אתם יודעים להגיד שה-24,000 באשרות תייר מרוסיה, הרי יש לכם מעקב נכנס/יוצא, נכון?

נטלי אור חן: אנחנו יודעים להגיד, מהנתונים שקיבלתי עכשיו שמתחילת הלחימה נכנסו מרוסיה 37,000 במעמד תייר, זאת אומרת שיכול להיות שחלקם באמת נכנסו כתיירים ואחרי זה עברו לעלייה, ויצאו כ-17,000.

צבי האוזר: זאת אומרת יצאנו כ-17,000, שזה יכול להיות שבן אדם נכנס ויוצא נכנס ויוצא?

צבי האוזר: זאת אומרת שיש פה 20,000 איש.

צבי האוזר: כשאתם מדברים על 37 סך הכול זה כולל עולים?

נטלי אור חן: אז אני אומרת, יכול להיות שהם נכנסו במעמד של ב'2 כתיירים ורק אחר כך הם המשיכו לשינוי סטטוס כאן בארץ, אבל בכניסה - - -

צבי האוזר: לא, אבל ה-37,000 זה לא כולל אלה שבאו עם האשרות.

ולדימיר בליאק: אבל כולל זכאים?

נטלי אור חן: אנחנו יודעים להגיד באיזה אשרה הם נכנסו.

צבי האוזר: זכאי נכנס באשרת תייר?

נטלי אור חן: כן.

צבי האוזר: זאת אומרת הספירה של התיירים כוללת זכאים.

נטלי אור חן: יכול להיות שיש ביניהם גם זכאים, אבל אנחנו יודעים להגיד שהם נכנסו באשרה ב'2.

גנאדי פולישצ'וק: הוא נכנס תייר, אבל עם סימן מאושר נתיב.

צבי האוזר: סימון מאושר נתיב שהוא מבחינתך ומבחינת משרד הקליטה, הוא לא מבחינת רשות האוכלוסין, נכון?

גנאדי פולישצ'וק: גם מבחינת רשות האוכלוסין, רשות האוכלוסין הם הראשונים שמקבלים את האישור לכניסה.

צבי האוזר: אבל אתם סופרים את זה ב-37,000?

נטלי אור חן: אנחנו סופרים אותם כתיירים, עד אשר הם מקבלים מאיתנו מעמד עולה.

נטלי אור חן: לכן הם נכנסים כתיירים ב-2, ומפה המספר של ה-37,000.

צבי האוזר: הבנתי.

צבי האוזר: כשאת אומרת 37,000 נכנסו ו-17,000 יצאו, זאת אומרת יש פה, כמו שאמרתי, כ-20,000 איש.

צבי האוזר: אתם יודעים מה היקף השהייה שלהם כאן הממוצע?

נטלי אור חן: כעיקרון זה שלושה חודשים, זה האשרה שהם מקבלים.

צבי האוזר: אבל כשאני תייר אני נכנס ונגיד אני בא לחופש או אני בא לשבוע, או אני בא לנסיעת עסקים, אני בא לשבוע ואני יוצא.

נטלי אור חן: אמרנו, מתוך ה-37,000 יצאו 17,000, זאת אומרת שבמהלך שלושה החודשים האלה - - -

צבי האוזר: לא, אבל האם את יודעת לתת לי את הפרופיל של ה-20,000 שזה אקראי או שאתם שמים לב שיש אנשים פה שנשארים חודשיים ושלושה.

נטלי אור חן: ה-20,000 שנמצאים כרגע, אלה אנשים שנמצאים מתחילת הלחימה.

דוד דרסלי אבטה: אפשר להגיד שמתוך ה-20,000 קרוב ל-6,000 שינו מעמד אצלנו ועוד 1,500 שעדיין לא שינו מעמד, אבל אנחנו יודעים שהם קיבלו את אישור הזכאות מנתיב.

נטלי אור חן: לא, אנחנו מפרידים את זה.

דוד דרסלי אבטה: אני אומר שזה כלול בתוך ה-20,000 שנכנסו כתיירים.

נטלי אור חן: 20,000 שהם במעמד תייר, לא כאלה ששינו מעמד.

נטלי אור חן: שינו מעמד זה משהו אחר, עולים זה משהו אחר.

צבי האוזר: שינוי מעמד היא לא סופרת.

נטלי אור חן: אני לא סופרת אותם במעמד תיירים.

דוד דרסלי אבטה: אני אומר מתוך ה-20,000 מתחילת המבצע, מתוכם שינו מעמד קרוב ל-6,000 ויש עוד 1,500 שאנחנו יודעים שנתיב נתן להם את האשרה והם עדיין תיירים, הם לא שינו.

נטלי אור חן: הם לא כלולים ב-20,000.

צבי האוזר: מי ששינה מעמד את גורעת אותו מרשימת התיירים?

נטלי אור חן: נכון.

דוד דרסלי אבטה: אז ה-37,000 זה נכון להיום או שזה מצטבר?

דוד דרסלי אבטה: זה מצטבר, לפי מה שהצגת.

נטלי אור חן: כן.

דוד דרסלי אבטה: לכן אמרתי, מתוך המצטבר - - -

צבי האוזר: קודם כל זו שאלה מעניינת, והיא חוזרת לבסיס.

צבי האוזר: מדינה חייבת לנהל את עצמה עם בסיס נתונים.

צבי האוזר: אני חוזר ואומר, להבנתי, ותנסו לתקן אותי, יש לנו כ-23,000 עולים שנכנסו או באשרות או ששינו, מרוסיה ואוקראינה.

צבי האוזר: אין לי תיירים מאוקראינה.

נטלי אור חן: יש.

צבי האוזר: סליחה, יש לי 20,000 פליטים, בלי קשר ל-37,000.

צבי האוזר: יש 20,000 מאוקראינה שהם לא זכאים, הם פליטים במעמד תייר.

ולדימיר בליאק: אבל הם אלה שהיו פה לפני פרוץ הלחימה, נכון?

נטלי אור חן: ה-20,000 זה כולל את כולם, זאת אומרת כרגע בזמן נתון יש כ-20,000.

ולדימיר בליאק: כי בתחילת האירוע אתם אמרתם שהיו בסביבות 20,000, אלה שנמצאים כאן.

צבי האוזר: זה 20,000 נוספים.

נטלי אור חן: לא, בסך הכול יש פה 20,000, גם אלה שנשארו פה עוד מלפני ה - - -

איל קופמן: רק מאוקראינה.

נטלי אור חן: רק מאוקראינה.

צבי האוזר: אני שוב חוזר לדשבורד כי זה המספר.

צבי האוזר: נכנסו לישראל מאוקראינה ללא זכאות, קרי פליטים, 20,890.

צבי האוזר: אנחנו סופרים את זה רק מתחילת הלחימה.

צבי האוזר: יכול להיות שמה-20,890 שנכנסו לישראל מאוקראינה ללא זכאות, חלקם יצאו, אני לא יודע.

איל קופמן: אולי הם יוכלו לומר, ה-37 זה רק לרוסיה.

צבי האוזר: אז יש לנו 20,000 מאוקראינה, שהם נכנסו ואני לא יודע כמה יצאו.

צבי האוזר: זה מספר, מה שאנחנו קוראים בעגה המקומית פליטים.

צבי האוזר: יש 37,000 מרוסיה ש-17,000 יצאו, זאת אומרת יש 20,000 תיירים שהם שאלה מאוד מעניינת מה הם, כי יכול להיות שהם יצטרפו, אמרתי, הנחת העבודה שלי שהם בסוף רובם יישארו ומתוך רוב אלה שיישארו רובם יהיו זכאי חוק שבות.

צבי האוזר: אני אומר פה אמירה אינטואיטיבית, אף אחד לא יודע לנתח לי את המספר, אבל אני חוזר ושואל האם המדינה יודעת מאז פרוץ הקרבות את נתוני הבסיס שמטופלים ואני אשמח לדעת מרשות האוכלוסין שתי שאלות פשוטות.

צבי האוזר: אחת, אם אני מבין שיש לנו קרוב ל-21,000 פליטים, אנשים שנכנסו מאוקראינה ללא זכאות, כמה מהם יצאו?

צבי האוזר: זו שאלה מעניינת.

צבי האוזר: ולגבי התיירים שאתם סופרים, 20,000 תיירים שנשארו, האם אתם יודעים לתת את הפרופיל הממוצע כמה האנשים האלה בארץ, זאת אומרת האם ה-17,000 שיצאו זה אלה – האם אפשר ללמוד מהמספר הזה על מגמת הגירה, עלייה, לא משנה איך נקרא לזה עכשיו של 20,000 איש, שזה בערך סדר גודל כמו העולים שנכנסו כאן.

נטלי אור חן: אתה מדבר עכשיו רק על רוסיה?

צבי האוזר: כן.

נטלי אור חן: מרוסיה זה כאלה שהגיעו לכאן, יכול להיות שהם רצו לבחון את המצב בארץ.

נטלי אור חן: אני יכולה לומר, ואני רוצה לענות לחברת הכנסת, שיש לנו, בדיוק לטובת המצב הזה יש אשרה שנקראת אשרת א'1, שזה תושב ארעי, האשרה הזו ניתנת לזכאי שבות שעדיין לא רוצים להעתיק את מרכז החיים שלהם לישראל.

נטלי אור חן: אני חושבת שזו אופציה מאוד מאוד טובה בשבילם לבחון את החיים כאן בארץ ואחר כך להחליט אם הם רוצים להפוך לעולים ולממש את הזכויות שלהם.

צבי האוזר: כמה א'1 יש לכם בשלושה חודשים האחרונים מרוסיה?

נטלי אור חן: אני לא יודעת לתת לך את הנתונים, אבל אני יכולה להגיד לך שבמרכזי הקליטה, ככל שהיו לנו איזה שהם חסמים מבחינת מסמכים, או בעיות כאלה ואחרות שלא יכולנו לתת מעמד עולה, אז נתנו מעמד א'5, שהוא גם תושב ארעי, עד אשר אותו אדם יכול להסדיר את המעמד שלו פה כעולה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ומה קורה להם כשהם רוצים לחזור לכאן?

נטלי אור חן: אשרת א'1 ניתנת כל שנה, זאת אומרת כל שנה מאריכים.

נטלי אור חן: ברגע שהם רוצים להגיע לפה הם עושים עלייה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם היו פה למשל חצי שנה, יצאו לארץ המוצא ורוצים כעבור שנתיים לעשות עלייה.

נטלי אור חן: אין לזה שום קשר, אין מניעה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם סתם קונים כרטיס ומגיעים?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה קורה להם?

צבי האוזר: לכאורה הם יכולים לקנות כרטיס ולהיכנס כתיירים ולעשות עלייה.

נטלי אור חן: הם יכולים או להגיש בקשה בנתיב ולעשות את כל התהליך בחוץ לארץ ולקבל כאן אשרת עלייה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא, יש להם כבר מספר תעודת זהות.

נטלי אור חן: או שהם מגיעים לפה ואז פה אנחנו עושים להם את שינוי המעמד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למי הם פונים, למשרד הפנים?

נטלי אור חן: כן, למינהל האוכלוסין, רשות האוכלוסין וההגירה.

גנאדי פולישצ'וק: א'1 ניתנת על בסיס בדיקה שלנו שאנחנו קובעים את זכאותם ואז בעצם הבחירה היא שלהם, אם להישאר או לבחור ב - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: והם אחר כך יוכלו ליהנות מהטבות וסל קליטה של משרד הקליטה?

נטלי אור חן: על זה משרד הקליטה יענה.

נטלי אור חן: ב-א'1 הם לא מקבלים את סל הקליטה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ב-א'1 לא, אבל כעבור שנתיים הם מחליטים שהם כן רוצים לעשות עלייה, נכנסים כתיירים, אבל בעצם ניגשים למשרד הפנים כשיש להם כבר מספר תעודת זהות שניתן להם לכל החיים והם רוצים לשנות סטטוס לעולה, מה קורה להם?

דוד דרסלי אבטה: הם נכנסים למסלול קליטה של עולה עם כל המעטפת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל הם לא זכאים לשום סל קליטה, לכלום.

ולדימיר בליאק: למה לא?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זו השאלה, למה לא?

דוד דרסלי אבטה: לא, אם הם נכנסים למסלול קליטה כעולה הם זכאים לקרן נמלטים.

דוד דרסלי אבטה: שוב, חצי שנה קדימה יכול להיות שקרן נמלטים כבר לא יהיה, אבל סל קליטה וכל ההטבות שעולה מקבל הם מקבלים.

צבי האוזר: חבר הכנסת לשעבר כלפון, קודם כל שוב אני מברך אותך שהצטרפת לדיון.

צבי האוזר: בבקשה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: קודם כל תודה על הדיונים הבוקר, לך היושב ראש, ידידי, צביקה, והנהלת הוועדה, אתם מנהלים דיונים מאוד חשובים שהתחילו בחודשים האחרונים והמעקב הזה מאוד מאוד חשוב.

יום טוב חי כלפון: אני רוצה דווקא להתייחס לנקודה הספציפית הזאת של התופעה שאתה עלית עליה עכשיו, בצדק רב, צביקה, זה תופעת אנשים שמגיעים לארץ מחו"ל ועוד לא מתכוונים להשתקע בה ולכן הם נכנסים עם אשרת תייר והם זכאי שבות.

יום טוב חי כלפון: זו תופעה שהיא לא חדשה מהחודשים האחרונים עם המלחמה באוקראינה, זו תופעה שאנחנו שמנו לב אליה כבר כמה שנים, היה את זה בקורונה גם וגם לפני כן.

יום טוב חי כלפון: כנראה שהיום האנשים לא רוצים מיד לעלות לישראל, הם רוצים לנסות, זה גם תקופות של כמה שנים.

יום טוב חי כלפון: בשביל זה נוצרה האשרה הזאת של א'1, שלצערי הרב אין הרבה שימוש בה, אם אני לא טועה, אז בדקנו את הנתונים ולכן הגשתי אז הצעת חוק לשדרג את א'1 ולמסד את זה.

יום טוב חי כלפון: זו הצעה שאני מקווה שהיא תמשיך.

יום טוב חי כלפון: היא הייתה בוועדת שרים לפני שלושה שבועות ואני מקווה שהיא תמשיך להתקיים ולהתקדם פה.

צבי האוזר: צריך שינוי חקיקה בשביל זה?

יום טוב חי כלפון: התלבטנו בעניין הזה, אבל לדעתי כן, כי הכוונה זה לא רק לשדרג את א'1, זה גם הנפקת כרטיס זכאות בחול לארץ ליהודי התפוצות שהם זכאי שבות במשרדי הסוכנות היהודית.

יום טוב חי כלפון: ג'וש גם מכיר את ההצעה הזאת, למעשה למסד את העניין הזה של תעודת זכאות, לעלות לישראל שאליה נצמיד אשרה, סוג של א'1, אשרה משודרגת, ולמעשה כל מי שרוצה להגיע לישראל, אבל עוד לא להשתקע, לא להתחייב, סוג של אנחנו רוצים לנסות, אז הוא יוכל להיכנס, לא תהיה לו יותר את המגבלה של שלושה חודשים או של שישה חודשים של ב'2, של אשרת תייר, הוא יוכל להישאר פה הרבה יותר זמן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו אז דיברנו על בין שלוש לחמש שנים.

נטלי אור חן: אשרת א'1 ניתנת עד חמש שנים.

יום טוב חי כלפון: עד חמש שנים.

יום טוב חי כלפון: ולהיות בין לבין.

יום טוב חי כלפון: אנשים עובדים עדיין בחו"ל ועדיין לא יודעים אם הם יישארו פה בארץ, העולם התקדם, אנחנו בכפר גלובלי וזה לוקח את זה בחשבון, וזו בדיוק התופעה לדעתי של כל המספרים שעברנו עליהם של 20,000 שבאו מרוסיה, הם נכנסים לקטגוריה הזאת ולכן זה חשוב מאוד.

יום טוב חי כלפון: ואני חושב שגם ההערה של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי מאוד נכונה.

יום טוב חי כלפון: המשנה למנכ"ל, אולי תעזור לנו, לגבי הזכאות לאחר מכן לכל התנאים, מי שבסוף משנה סטטוס ועולה לישראל אני כן זוכר התניה שהייתה בעבר שמי שהיה בישראל 18 חודשים ברציפות עלול לאבד חלק מהזכויות כשהוא עולה לישראל.

יום טוב חי כלפון: הייתה התניה כזאת בעבר, מי שהיה פה פיזית 18 חודשים לא יקבל את כל סל הקליטה ולא את כל הזכויות.

יום טוב חי כלפון: זה גם משהו שצריך לוודא, אני לא יודע אם זה עדיין קיים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה במצטבר, לא ברצף.

יום טוב חי כלפון: נכון, את צודקת, ולכן זה גם משהו שאולי היה נכון פעם לקבוע דבר כזה, אבל נראה לי שהיום בעולם היותר מודרני, שאנשים, שוב, חיים בין מדינות ובין עולמות, כדאי לוודא שזה לא יהיה קיים יותר.

יום טוב חי כלפון: ובכלל כל הרעיון פה זה יותר גמישות בכל מה שקשור להגעה לישראל של זכאי השבות ושל תהליך העלייה שלהם.

יום טוב חי כלפון: זה כבר לא זבנג וגמרנו, אתה עולה לישראל ומתנתק לחלוטין ועוזב הכול, היום כנראה שזה תהליך, העלייה זה יותר עניין של תהליך, לפעמים לאורך שנים, וכדאי שגורמי המקצוע וכולנו ניקח את זה בחשבון.

צבי האוזר: תודה.

יום טוב חי כלפון: ושוב, תודה על הדיונים החשובים הבוקר, ידידי היושב ראש והנהלת הוועדה.

צבי האוזר: אני רוצה לסכם את התמונה שכאן ואני אבקש התייחסויות לדיון הבא.

צבי האוזר: יש לנו כ-23,000 עולים עד היום, זה במספרים גסים, יש לנו כ-11,000 מרוסיה, 12,000 מאוקראינה, פחות או יותר.

צבי האוזר: הנחת העבודה שבשוך הקרבות 12,000 מאוקראינה, אני מבין שזה לרוב נשים וילדים.

ג'וש שוורץ: הרוב המוחלט.

צבי האוזר: זאת אומרת שכאן ישראל צריכה להיערך כנראה לתוספת של עוד היקף - - -

ג'וש שוורץ: אנחנו מעריבים בין 4,000 ל-3,000 גברים בתום המלחמה.

צבי האוזר: אז זה העולם האוקראיני שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם הוא מוצה או לא מוצה.

צבי האוזר: אני אשמח לחלוק איתכם, אני למשל קיבלתי את התנאים ששווייץ קולטת אנשים, בצורה מאוד בסיסית, מסודרת, אני אעביר לכם את הלינק, תראו מול מי אנחנו מתחרים ואיך אנחנו מתחרים.

צבי האוזר: אני שומע שיש בפולין התחלה של קושי של אנשים שהגיעו, אני מניח שיש זכאי חוק שבות שעזבו את אוקראינה ולא הגיעו לכאן וצריך לעשות מאמץ במקומות האלה.

צבי האוזר: זה עולם אחד.

צבי האוזר: רוסיה, יש לנו 11,000 שהם עלו, יש לנו backlog של כ-10,000 איש שחייבים לטפל בו וחייבים לטפל בו אחרת.

צבי האוזר: יש לנו בדשבורד עוד 26,000 מרוסיה שמילאו טופס עלייה ועוד 10,000 מאוקראינה.

צבי האוזר: מישהו יכול להגיד לי מה זה אומר 'מילאו טופס עלייה'?

צבי האוזר: מה זה הנתון הזה?

דוד דרסלי אבטה: הנציג של הסוכנות לא נמצא פה.

צבי האוזר: איפה ג'וש?

קריאה: הוא בטח בחוץ.

דוד דרסלי אבטה: אני יכול להגיד, אדוני היושב ראש, ממה שאני מכיר, זה בעצם אנשים שמתעניינים.

דוד דרסלי אבטה: יש אנשים שיוצרים קשר טלפוני למוקד של - - -

ירון שביט: הם הביעו את כוונתם לעלות, הודיעו שהם פוטנציאל עלייה.

ירון שביט: הם עוד לא התחילו את כל התהליך, לא נפתח להם עדיין תיק.

צבי האוזר: מי פותח להם את זה?

ירון שביט: כשהם פונים בפנייה ואומרים מתכוונים, אז הפנייה היא אלינו, אנחנו פותחים את התיק, מבקשים את המסמכים ומתחילים לגלגל את התהליך.

צבי האוזר: זאת אומרת ה-26,000 ברוסיה לא קשורים ל-10,000 בתור שלו?

קריאה: נכון.

צבי האוזר: ו-10,000 באוקראינה, כתוב.

קריאה: אמת.

צבי האוזר: ומי שמנהל את זה היא הסוכנות ולא נתיב.

ירון שביט: הסוכנות מול נתיב, בוודאי עם נתיב.

גנאדי פולישצ'וק: נכון, בשיתוף פעולה.

צבי האוזר: הבנתי, אז יחד יש לנו עוד 37,000 כאלה והמעגל השלישי, מה שנאמר פה, זה למעלה מ-100,000 פניות מהמדינות האלה בשלושה החודשים האחרונים.

צבי האוזר: ועל זה אני מוסיף 20,000 תיירים, או למעלה מ-20,000 תיירים שנמצאים פה בארץ ואני מוסיף שלהערכתי היקף התיירים יילך ויגדל.

צבי האוזר: אני מבין שתיירים, אף אחד לא מסתכל, לא מטפל, לא רואה בזה כפוטנציאל עלייה?

ג'וש שוורץ: לא, ממש לא.

ג'וש שוורץ: אנחנו רואים אותם כפוטנציאל, לכן אנחנו תגברנו את מוקד הגלובל שלנו, מוקד השיחות, 24 שעות ברוסית ואוקראינית חינם מהארץ וגם משם, אנחנו עושים פעילות מאוד אינטנסיבית ברשתות החברתיות, מפרסמים כמעט בכל מקום את המספר של המוקד ואנחנו באמת רוצים להגיע לאנשים האלה, אבל אלה אנשים שנכנסו בתוך הקהילה, אין לנו קשר איתם, אין מספרי טלפון.

ג'וש שוורץ: הדבר היחיד שאנחנו יכולים לעשות זה כמה שיותר לפרסם ולפרסם גם את האופציות, שיש להם אופציה להשתקע פה, אבל קשה לי להאמין שהאנשים האלה, אם הם זכאים או אם יש להם משפחה בארץ, שהם לא יודעים שאפשר להתקשר לסוכנות, לנתיב, לעשות go no go.

צבי האוזר: לא, אני חושב, כמו שחברת הכנסת מזרסקי אמרה, עתותיהם בידם, יכול להיות שגם הם במצב כלכלי שמאפשר להם את אותה גמישות.

צבי האוזר: אני חושב שאנחנו צריכים לקבל את כל העולים ולשאוף ולקוות שכולם יגיעו, אבל זו האליטה שבאליטה, שמגיעים עם נקודת התחלה אופטימלית של הון, של מקצוע, של יכולת תעסוקה, של יכולת השתלבות יותר קלה בעולם התעסוקה.

צבי האוזר: אלה האנשים שאומרים: אתה יודע מה?

צבי האוזר: אני אפילו לא צריך ביטוח רפואי, אני יודע להסתדר לבד בעולם הזה.

צבי האוזר: אני רוצה לתת פה, כי אנחנו צריכים לסיים את הדיון הזה ולעבור לדיון הבא, אני אומר לכם שהיקף העלייה הפוטנציאלי הוא גדול ממה שאתם מתכננים.

צבי האוזר: אני חושב שאנחנו צריכים להיערך ליותר מ-45,000 איש עד סוף השנה, אני חושב שחייבים לפתור את הבעיה של ה-backlog והסיפור שהצלחנו להגדיל בשני קונסולים בשלושה החודשים האלה - - -

גנאדי פולישצ'וק: אני רוצה להוסיף.

גנאדי פולישצ'וק: עכשיו הסתיים קורס שליחים קונסולריים ואנחנו הולכים להגדיל את זה בכמות עוד יותר גדולה, לפחות עד עשרה.

צבי האוזר: למה לא עושים 50?

גנאדי פולישצ'וק: היכולת הפיזית של להכניס לשם כמות כזו של דיפלומטים ישראליים.

צבי האוזר: הבנתי, אבל הסיפור הזה של ה-10,000, מדינת ישראל צריכה לפצח אותו אחרת, זה לא להגיע לירח, זה אירוע הרבה יותר פשוט.

צבי האוזר: לא יכול להיות שאנשים ימתינו שמונה חודשים אם הם רוצים להקדים את זה.

צבי האוזר: אם מישהו אומר שלא מתאים לו לעלות עכשיו במאי, הוא מתכנן לעלות ביולי הבא, אז בסדר, הוא מתחיל עכשיו את התהליכים כי עתותיו בידיו, מצוין, אבל אם אנשים רוצים להגיע ולא מצליחים להגיע זה בעייתי.

צבי האוזר: אני מבקש לעשות דיון בדלתיים סגורות לאחר מכן עם חברי הכנסת.

צבי האוזר: אני מבקש גם סיכום שלכם, בנושא של הטיסות, שלדעתי הוא צוואר הבקבוק העיקרי, ואני אשמח לקבל מאנשים, אני אגיד לך גם מי עוד צריך להזמין.

צבי האוזר: נושא התיירים, אני מבקש מכם לחשוב עליו ולישיבה הבאה לנסות ללמוד אותו, להבין אותו ולתת לנו איזה שהיא הערכה, מה אתם מעריכים, יכול להיות שהתיירים האלה זה עורבא פרח, אני סתם רואה דברים מהותיים במשהו שלא קיים, והתיירים האלה, כמו שהם נכנסו ייצאו ואין פה דבר משמעותי לישראל.

צבי האוזר: אבל היקף התיירים שנשארו כאן נכון לעכשיו הוא בהיקף העולים ולהערכתי אנחנו חוצים את הקו שיהיו יותר תיירים מעולים ממש בשבועות הקרובים.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב ראש, אני קודם כל רוצה לברך אותך על הדיון החשוב הזה ביום חמישי בבוקר, לא מובן מאליו, וגם כמובן את ידידי יום טוב שבעצם התחיל את הדיונים בוועדת המשנה בראשותו לפני מספר חודשים.

ולדימיר בליאק: אני מסכים לחלוטין עם ג'וש שאנחנו באירוע היסטורי ויש לנו פה הזדמנות אולי בלתי חוזרת לקלוט כמות מאוד משמעותית של עולים, גם מאוקראינה וגם ממדינות המעטפת.

ולדימיר בליאק: אני אמרתי עוד בתחילת האירוע שבעיניי הפוטנציאל ברוסיה הוא הרבה יותר גדול מאשר הפוטנציאל באוקראינה, גם מספרית וגם מהותית.

ולדימיר בליאק: יש לי תחושה, גם במספרים, אנחנו מדברים על שישה מיליון אנשים שעזבו את אוקראינה והקהילה שם מונה בסביבות 200,000 איש ובמספרים האלה, יש לי תחושה, ושוב, אני מאוד מעריך את העבודה של הסוכנות ושל נתיב ושל משרד הקליטה, אבל איכשהו במספרים האלה אנחנו לא באירוע ואנחנו לא מצליחים למצות את הפוטנציאל שיש כאן וגם מפספסים את ההזדמנות.

צבי האוזר: כמה בסך הכול יש באוקראינה, 40 מיליון?

ולדימיר בליאק: 43 מיליון היו לפני פרוץ המלחמה.

צבי האוזר: זאת אומרת יש סדר גודל של כ-15% פליטים.

ולדימיר בליאק: נכון.

צבי האוזר: זאת אומרת לפי חשבונאות סנדלרים הזאת אם הפרופורציה זה 30,000, אנחנו יירטנו 12, זאת אומרת אנחנו ב-50% מהפוטנציאל.

צבי האוזר: למרות שאני לא יודע אם האזורים היהודיים זה האזורים שמהם יצאו.

ולדימיר בליאק: יש עוד אזורים שהם מחוץ לקרבות, כמו שאמרת, כמו אודסה ודניפרו.

ג'וש שוורץ: ששם רוב הקהילה.

ולדימיר בליאק: וגם בקייב כמובן.

ולדימיר בליאק: אני כרגע מתעלם מהבעיות בקליטה עצמה כאן ויש המון בעיות בקליטה, שזה גם נושא של שכירות ותעסוקה ושילוב ילדים במערכת החינוך ועוד, אבל איכשהו ברמת המדיניות שלנו, ברמת המקרו, אנחנו חייבים להציע לאותם עולים שיש להם היום אופציות, הם יכולים להמשיך למדינות אחרות והם ממשיכים למדינות אחרות, אנחנו חייבים להציע להם אופציה בנושא של דיור ותעסוקה, כשהאופציה היא סבירה לעומת האופציות שהם מקבלים היום במדינות אחרות.

ולדימיר בליאק: כאן יש לי תחושה שאנחנו מפספסים, אבל חשוב שאנחנו נמשיך את הדיונים ונעשה ביקורת ופיקוח על עבודת הממשלה כדי לשפר את הנושא הזה, תודה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: בבקשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שוב, מצטרפת לחבר הכנסת בליאק, תודה על הדיון, לא מובן מאליו, תודה שאתה ממשיך מה שיזם חבר הכנסת לשעבר כלפון.

צבי האוזר: כן, וחבר הכנסת כלפון, אני מבקש שתלווה את הדיונים האלה באופן רציף.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כן, מי שמכיר את הנושא מבפנים, לקלוט עלייה זה מקצוע וזה תחום בפני עצמו, זו באמת התמחות להבין את כל התהליכים ואת חוק השבות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לצד אלה שציינתי, שיש אוכלוסייה חזקה שרוצה להגיע לכאן, יש גם אנשים זכאי חוק השבות שאין להם יכולת כלכלית ובגלל המתנה ועיכוב בבדיקת המסמכים שלהם הם נמצאים במעבר הסטטוס, כשחלק אפילו חוזר מפה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מי שעבר בדיקה ראשונית אצל קונסול, למשל ברומניה או בפולין, שכבר יצאו מאוקראינה, הגיעו למדינת מעבר והגיעו לישראל ונמצאים בבתי מלון, ומעניין לדעת מה המספר של האנשים האלה, שיוצאים למדינות אחרות כי לא הצליחו להוכיח את היהדות, או לא הצליחו להביא מקור של המסמך שהתבקשו להמציא לנתיב.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש גם אנשים כאלה וצריך לחשוב איך אנחנו תומכים, איך אנחנו מנגישים מידע לאנשים שנמצאים במעבר, אלה שמגיעים מאוקראינה ונמצאים במדינות מעטפת, רוסיה וגיאורגיה, יכול להיות שיוצאים למדינות האלה, יוצאים לבלרוס, איך אנחנו מנגישים את המידע, לפי מסלולים, מי שמעוניין במסלול אשרה א'1, מי שמעוניין בעלייה סופית.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כשנכנסים לאתר של הסוכנות היהודית אין מידע מדויק.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכנסתי בכוונה לבדוק, אין את המסלולים האלה, יש מסלולים של תכניות, תכניות ייחודיות לצעירים ו – אבל מה סדר הפעולות שצריך לעשות, אין מידע ברור.

ג'וש שוורץ: כל מה שקשור לבדיקת זכאות וכל מה שקשור לקבלת אשרות עלייה אני מציע להיכנס לאתר נתיב ב-gov.il ותוכלי לראות, גם ברוסית, גם באנגלית.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מעולה, תודה רבה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנשים יודעים שיש נתיב, שיש אתר של נתיב, נכנסים?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בגלל כמות הפניות שאני מקבלת אז אני שואלת איפה יש מידע כדי להפנות את האנשים.

גנאדי פולישצ'וק: שוב, יש גם מידע בסוכנות, גם כל פנייה לסוכנות או למשרד הקליטה הם יודעים להפנות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מהאתר של הסוכנות יש קישור מעבר לאתר שלכם?

גנאדי פולישצ'וק: גלובל סנטר יודעים להפנות גם לאתר של נתיב, בדיוק כמו כשפונים לנתיב אנחנו גם מפנים להמשך התהליך גם לאתר של הסוכנות, גם לאתר של משרד הקליטה.

גנאדי פולישצ'וק: בעצם כל המעגל הזה הוא סגור וארגונים מפנים אחד לשני להשלמת התמונה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רק כשהם מגיעים לאחד הארגונים, אין מידע.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה אני אומרת?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מכמות הפניות שאני מקבלת אני לפעמים אומרת למה פונים אליי, כי זה בן אדם שלא מצא תשובות במקומות אחרים והם נאלצים לפנות לחברי כנסת.

ג'וש שוורץ: טטיאנה, אני מציע להפנות כל מי שפונה אלייך ורוצה עזרה לגלובל של הסוכנות, למרכז הגלובלי, אנחנו יודעים להפנות אותם או למשרד הקליטה או לנתיב, או להציע להם תכניות בארץ, מ'מסע' ועד נעל"ה, הכול נמצא שם, זה המוקד המרכזי שכל הארגונים עוברים דרכו.

ג'וש שוורץ: יום טוב מכיר מצוין, הוא ביקר שם לא מעט פעמים, הכול בשבע-שמונה שפות, כולל אוקראינית, כולל רוסית, שיחה חינם גם משם וגם מפה.

ג'וש שוורץ: אני אשלח לך את הלינק ואת יכולה להעביר את זה לכל מי שפונה אלייך.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בסדר גמור, תודה.

ירון שביט: אני רק מבקש להעיר הערה אחת, שצריך להרים את הדגל כבר עכשיו.

ירון שביט: הסוגיה של הדיור עלולה להביא אותנו למצב שבו אנחנו מעמתים את העולים החדשים מול האוכלוסייה הישראלית שמחכה לאותן דירות ומתמודדת על אותו מחסור בדיור.

ירון שביט: אם לא יתחיל לחץ מפה על הממשלה לייצר פתרונות דיור מהירים מאוד באמצעות קרוונים, בנייה קלה, אנחנו נימצא בבעיה ושוב יהיה מצב בתוך החברה הישראלית מתח, מה פתאום הם מקבלים ואנחנו נשארים בחוץ?

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: לפני שאנחנו נועלים את הדיון הזה אני רוצה לבקש מרשות האוכלוסין לתקן, אם אני מבין, את הדשבורד הלאומי.

צבי האוזר: אותנו לא מעניין כמה נכנסו לישראל מאוקראינה ללא זכאות, מעניין אותנו כמה שוהים בישראל מאוקראינה ללא זכאות, אלה שנכנסו מתחילת הקרבות.

צבי האוזר: זאת אומרת אם יש לי אנשים שנכנסו ויצאו, זה לא מעניין אותי.

צבי האוזר: אלה שיצאו, אני לא צריך לספור אותם.

נטלי אור חן: אבל כל יום נכנסים.

צבי האוזר: אין לי בעיה, השאלה אם מי שנכנס יוצא.

נטלי אור חן: לא בהכרח.

צבי האוזר: להערכתי הרוב או הרוב המוחלט לא יוצא, אבל אם יש כן אנשים שיוצאים אנחנו צריכים את המספרים נטו בשביל להבין, המספרים שצריכים לשרת את ההבנה שלנו.

צבי האוזר: אתם נותנים לי רק מי שנכנס.

צבי האוזר: אותו דבר בתיירים, כשאתם אומרים לי נכנסו 24,520 תיירים מרוסיה אז השאלה אם זה נטו או ברוטו.

צבי האוזר: אני רוצה את השוהים במעמד תיירים מרוסיה מאז תחילת הקרבות, זאת אומרת כמו שאמרת לי, ה-37,000 מינוס 17,000 זה נורא מבלבל.

צבי האוזר: אני לא מודד פה תיירות, כשאת נותנת לי כאן את הנתון אני מסתכל על זה בראייה של בסוף כמה ישראל קולטת אנשים, קולטת עלייה.

צבי האוזר: יש בה אנשים שהם במעמד תייר כפליטים, יש בה אנשים במעמד תייר, כמו שאמרתי לכם, מרוסיה, שאנחנו לא מפצחים את המספרים האלה, שזה הולך להיות המספר הכי גדול כאן ולא ברור אם כן הם פוטנציאל עולים, לא פוטנציאל עולים ולכן המספר הזה הוא קריטי לדעת כמה בנטו.

צבי האוזר: יש לכם את הרשימה של כמה נכנסו מרוסיה ברמה השמית בשלושה חודשים האלה, נכון?

צבי האוזר: לא? בן אדם שנכנס ויוצא, יש לכם מעקב על נכנס/יוצא, נכון?

נטלי אור חן: כן.

צבי האוזר: אז מה שאני אומר, תנו את המספר נטו.

צבי האוזר: מי שיצא, תייר שנכנס ויצא לא קשור לדיון פה, זה למשרד התיירות.

צבי האוזר: תייר שנכנס ולא יצא, הוא מאוד מעניין אותנו.

צבי האוזר: לכן אנחנו חייבים לעבוד עם נתוני גלם, אני ממליץ להשביח את הדשבורד.

צבי האוזר: לעניין הדשבורד, תעשו שוב בדיקה בכל המספרים החופפים, אבל תחלקו את זה בצורה פשוטה, תנו את הזכאים, מי שעלה באשרות והזכאים במספר אחד, תנו תיירים שהם לא במספרים האלה במספר שני, תנו את הפליטים מאוקראינה במספר שלישי, כך שהמדינה כל הזמן תדע כמה אנשים נכנסו.

צבי האוזר: כי כשאתה מדבר על מצוקת דיור, או כשאתה מסתכל על נתונים של עבודה או כל מיני נתונים כלליים, אנחנו לפעמים לא מפרידים בין הסטטוסים, אבל אנחנו צריכים להבין לאן המדינה הולכת בהקשר הזה של האירוע של המשבר באוקראינה.

צבי האוזר: שוב, תודה רבה.

צבי האוזר: אני רוצה לעבור לדיון הבא, אני ממליץ להישאר, אם רוצים, אנחנו נדון על כל הנושא של החסמים בקליטת עולים וזכאי חוק שבות בתעסוקה במקצועות רפואיים.

צבי האוזר: אני לקחתי את המקצועות הרפואיים כבטא-סייט אני חושב שהנושא של מקצועות רפואיים הוא נושא שאנחנו יכולים ממנו ללמוד גם באשר למקצועות אחרים.

צבי האוזר: הנושא הזה מאוד חשוב, אני אשמח שאנשים יישארו וישתתפו.