ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 129, 2022-06-01 09:30

אפרת רייטן: תראה כמה הצטרפו אליכם, מדהים.

אוסאמה סעדי: לכן אני מתפלא על ההסתייגויות שהוגשו.

אפרת רייטן: חכה, תיכף הוא יגיע לנמק.

אפרת רייטן: נדבר אתו כשהוא יגיע.

אוסאמה סעדי: לא יגיעו ולא ינמקו, אנחנו יודעים מה המטרה.

אפרת רייטן: פינדרוס בדרך, תשמור את הדברים שלך לכשיגיע.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שהוא לא ינמק, ושהחוק הזה יעבור.

אוסאמה סעדי: אני מתפלא על חלק מההסתייגויות.

אוסאמה סעדי: עדיף שימשכו את זה, ואני אגיד את זה לפינדרוס שיגיע, במיוחד שחלק מאותם מסתייגים הגישו אותה הצעת חוק.

אפרת רייטן: זה פעם ראשונה שזה קורה בכנסת?

אוסאמה סעדי: לא, לכן אני יודע מה המטרות של ההסתייגויות.

אוסאמה סעדי: לעניין החוק, אנחנו מבקשים אפילו פחות ממה שהיינו רוצים, כי אני חושב שהחוק הרצוי והצודק הוא שיהיה שוויון בין סטודנט שלומד באוניברסיטאות במדינה לבין סטודנט שלומד באוניברסיטאות בחוץ לארץ.

אוסאמה סעדי: יתרה מזאת, אני חושב שסטודנט שלומד בחוץ לארץ, צריך ליהנות יותר מסטודנט שלומד בארץ.

אפרת רייטן: למה?

אוסאמה סעדי: אני אגיד לך למה, כי היום סטודנט שלומד בארץ, משלם 125 שקל ביטוח לאומי וביטוח בריאות.

אוסאמה סעדי: סטודנט שלומד בחוץ לארץ, משלם 175 שקל.

אוסאמה סעדי: סטודנט שלומד בחוץ לארץ, לא נהנה ולא מקבל ולא צורך, לא שירותים רפואיים בתקופה הזאת, לא שירותי ביטוח לאומי.

אפרת רייטן: הוא לא צורך, אבל הוא ראשי לקבל, זאת אומרת: הוא זכאי לקבל.

אוסאמה סעדי: אבל הוא לא נמצא.

אפרת רייטן: אבל אם הוא מגיע כדי לקבל?

אפרת רייטן: יש לו את הזכאות, זה שומר לו על הזכאות.

אוסאמה סעדי: יש את הרצף והוא שומר על הזכאות, אבל בפועל, נגיד סטודנט שלומד רפואה, שש שנים הוא נמצא בחוץ לארץ.

אוסאמה סעדי: הוא מגיע אולי לחודש בחופשות, אבל בשש שנים הוא לא מקבל שירותי בריאות, והוא משלם 100 שקל לשירותי בריאות.

אוסאמה סעדי: הרבה מהסטודנטים עושים ביטוח בריאות בחוץ לארץ, כי שם הם לא מבוטחים.

אפרת רייטן: כן, כדי לקבל את השירותים בחוץ לארץ, ואז יש לו פעמיים.

עאידה תומא סלימאן: כשהוא חוזר וצריך לצרוך איזשהו שירות, הוא צריך לשלם סכום גדול, מעל ל-11,000 שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא משלם סכום גדול, 15,000 שקל.

אפרת רייטן: בגלל שהוא לא שילם.

אימאן ח'טיב יאסין: לא, כדי שהוא יקבל את הטיפול ואת הזכויות המלאות.

אוסאמה סעדי: זה אם הוא מפסיק.

אימאן ח'טיב יאסין: יש תקופה של שישה חודשים שהוא צריך להמתין, אחרת הוא צריך לשלם את הכסף.

אוסאמה סעדי: זה אם הוא לא משלם.

עאידה תומא סלימאן: אבל אוסאמה, אפילו אם ירצה לסגור את החוב שהצטבר, הוא בכל זאת צריך לשלם את הקנס הזה.

אפרת רייטן: בוודאי, בוודאי, אם הוא לא משלם.

אפרת רייטן: צריך לעשות פה סדר, כדי שלא נבלבל את השומעים.

אפרת רייטן: העיקרון אמר:

אפרת רייטן: אתם שומרים על הזכאות שלכם לקבל את שירותי הבריאות בארץ, אז תמשיכו לשלם.

אוסאמה סעדי: בדיוק, אבל גברתי היושבת ראש, העיקרון צריך להיות שוויון בין סטודנטים.

אוסאמה סעדי: לא רק שאין שוויון, אלא שיש אפליה של הסטודנטים הלומדים בחוץ לארץ.

אוסאמה סעדי: לפי מחקר של מרכז המחקר והמידע, 60% מהסטודנטים שלומדים בחוץ לארץ הם סטודנטים ערבים, ואנחנו יודעים למה, כי יש חסמים.

אוסאמה סעדי: אתמול ציינו בכנסת את יום הסטודנט, אנחנו יודעים את החסמים שיש, ולכן הם נאלצים לנדוד ולשלם המון כסף – שכר לימוד, שכירות, דמי מחיה.

אפרת רייטן: ולהיות רחוקים מהבית.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: במקום שנקל על הסטודנטים האלה, אנחנו מערימים עליהם עוד קשיים כלכליים, ולכן אנחנו הגענו למעין פשרה, שאנחנו מדברים על דמי ביטוח לאומי מופחתים, הפחתה של 50 שקל, מ-175 שקל ל-125 שקל.

אוסאמה סעדי: גם לזה היינו צריכים לדאוג לתקציב, כי יש עלויות תקציביות, אז גם השגנו בוועדת הכספים את העלויות התקציביות הנדרשות.

אפרת רייטן: נכון, כמה העלות הכספית?

אוסאמה סעדי: בערך 12 מיליון שקל לשנה, אז אנחנו מדברים על 24 מיליון שקל, ולכן זאת הוראת שעה לשנתיים.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שאחרי זה תהיה הוראת קבע.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש, הנוסח הזה מוסכם על כולם, ששר העבודה יתקין אותו בתקנות – גם על הביטוח הלאומי, גם על משרד העבודה.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבין את העניין שלכם, פינדרוס, לגבי סטודנטים חרדים, אז בוא נעביר את זה פה אחד, ואז – את העניין הזה של התקנות העלית פעם ראשונה.

אוסאמה סעדי: אפשר להעלות את זה במסגרת התקנות.

אוסאמה סעדי: חבל לעכב את זה, כי התקציב נראה - - -

יצחק פינדרוס: לא, לא לעכב, הרי בחוק הכנסתם מי, אז אני אומר שצריך להיות מוגדר.

אוסאמה סעדי: לא הכנסנו.

אוסאמה סעדי: לא הכנסנו, החוק מדבר על "שהוא תלמיד במוסד להשכלה בחוץ לארץ...

אוסאמה סעדי: יהיה שווה" - - -

יצחק פינדרוס: שמוכר על ידי המדינה כמוסד להשכלה גבוהה.

אוסאמה סעדי: לא, "בתקנות כאמור יקבע שר הרווחה והביטחון החברתי כי שיעור", לא הגדרנו מי זה, ולכן בוא נעשה את המלחמה בתקנות.

יצחק פינדרוס: החשש שלי, שכשאתה מגדיר מראש מוסד להשכלה גבוהה - - -

אוסאמה סעדי: לא הגדרנו.

אוסאמה סעדי: בסעיף 1 כתבנו "לרבות מוסד להשכלה בחוץ לארץ", ובסעיף 2 קבענו "תקנות ראשונות.

אוסאמה סעדי: ..

אוסאמה סעדי: ייקבעו בתוך ארבעה חודשים" על ידי שר הרווחה.

אוסאמה סעדי: לא החרגנו לא חרדים, לא ערבים.

יצחק פינדרוס: שנייה, כשאת כותבת - - -

אפרת רייטן: אני כבר מגיעה אליך, חבר הכנסת פינדרוס, יש פה חברי כנסת שרצו לדבר.

אוסאמה סעדי: ברשותך, משפט אחרון.

אוסאמה סעדי: התקציב נמצא כבר מתחילת השנה, ולכן אני אומר שבינתיים סטודנטים ממשיכים לקבל חיוב מביטוח לאומי.

אוסאמה סעדי: צריך לעשות את זה כמה שיותר מהר, על מנת שהסטודנטים ייהנו מההטבה הזאת.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

יצחק פינדרוס: אני בעד, אני לא נגד.

יצחק פינדרוס: אם ראית, גם בהסתייגויות, נזהרנו מאוד לא לשים הסתייגויות כמו שאנחנו עושים למפלגת העבודה למשל.

אוסאמה סעדי: יש הסתייגויות שחבל שכתבתם אותן.

אפרת רייטן: אצלנו יש הסתייגויות?

אפרת רייטן: המפלגה הכי יציבה פה בקואליציה, עושים הכול בנחת.

יצחק פינדרוס: התכוונת למשותפת, שהיא הכי יציבה?

אפרת רייטן: גם, גם.

יצחק פינדרוס: עשינו הסתייגויות לצורך המשא ומתן, אני לא נכנס לזה כרגע.

יצחק פינדרוס: אני חושב שצריך לקדם את החוק הזה מהר, ואני חושב שהוא חוק טוב וחוק נכון.

יצחק פינדרוס: רק ממה אני חושש?

יצחק פינדרוס: ואת זה אני אומר ליועצת המשפטית, עוה"ד נעה בן שבת.

יצחק פינדרוס: כשאתה מגדיר מוסד להשכלה גבוהה, ודיברנו אז שמוסד להשכלה גבוהה – השאלה אם השר יוכל לתקן, שגם ישיבה - - -

נעה בן שבת: - - -

יצחק פינדרוס: אני הייתי מציע למצוא ניסוח למה שדומה למדינת ישראל, כי במדינת ישראל למשל ישיבה ומוסד להשכלה גבוהה, על אף שישיבה לא מוכרת על ידי המועצה להשכלה גבוהה או על ידי האגף להכרת תארים, היא נכללת בפטור של הביטוח הלאומי, כפי שאמר נציג הביטוח הלאומי בדיון הקודם.

יצחק פינדרוס: בחוק הזה, אם אתה כותב מראש בכותרת שלו מוסד להשכלה גבוהה - - -

נעה בן שבת: אבל לא כתוב, כתוב מוסד להשכלה, כמו שכתוב היום מוסד להשכלה - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אם אני רוצה ללמוד להנאה במקום מסוים ולא להכרה?

נעה בן שבת: מוסד להשכלה זה קביעה רחבה והתקנות קובעות כל מיני מוסדות, והם יצטרכו לכתוב בתקנות איזה מוסדות בחוץ לארץ.

יצחק פינדרוס: זה אותו ניסוח בחוק הביטוח הלאומי פה בישראל?

יוסף פולסקי: כמו שאמרה נעה היועצת המשפטית, כרגע בהצעה אין הגדרה, גם אין הגבלה, למוסד להשכלה גבוהה.

יצחק פינדרוס: אני אחדד את השאלה שלי.

אפרת רייטן: ואחרי זה אני רוצה לחזור לחברות הכנסת המציעות, שעוד לא הגדירו.

יצחק פינדרוס: אין בעיה, אני לא אפריע, לא באתי להפריע.

יצחק פינדרוס: אני רק רוצה להבין, האם זה שונה מהחוק שמופיע במדינת ישראל, ובגלל זה בתקנות זה יכול להיות שונה או לא? זו שאלה פשוטה, האם זה באותו מצב של החוק במדינת ישראל?

נעה בן שבת: החוק לא אומר כלום לגבי זה, הוא אומר: מוסד להשכלה, לרבות מוסד להשכלה - - -

אפרת רייטן: הוא לא מחריג.

נעה בן שבת: התקנות יכולות להחריג כל מיני - -

אפרת רייטן: נכון, אבל הן עוד לא נכתבו.

אפרת רייטן: אבל מבחינת לשון החוק, הוא לא מחריג.

יצחק פינדרוס: את זה הבנתי, אני שאלתי שאלה אחרת את נציג הביטוח הלאומי.

יצחק פינדרוס: על בסיס איזה חוק אתם פוטרים בחורי ישיבות היום?

יוסף פולסקי: היום הבסיס החוקי הוא בכלל סעיף אחר, סעיף בחקיקה הראשית.

יוסף פולסקי: כמדומני, זה סעיף שמגדיר במפורש תלמידי ישיבות.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת שיש חשש, שאם זה לא יוגדר בחוק הראשי, יגידו: לא התכוונו – זה מה שאני חושש.

יוסף פולסקי: אני ממש לא חושב ככה.

אפרת רייטן: אנחנו גם לא קוראים את הפרשנות הזאת ככה.

יצחק פינדרוס: מניסיוני במשרדי ממשלה, קוראים את זה מהר מאוד ככה.

יצחק פינדרוס: יגיד לך נציג האוצר מיד יש לנו 12 מיליון, שם אין לבחורי ישיבות.

אפרת רייטן: נתתי רגע לדיון לגלוש להסתייגויות.

אפרת רייטן: פינדרוס, ברשותך, אני רוצה לחזור לנהל.

אפרת רייטן: אני אתן כמובן זכות לחברות הכנסת אחת אחרי השנייה.

אפרת רייטן: בבקשה, אימאן.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, אני מברכת מאוד על קיום הדיון.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מקווה שמהר מאוד זה יעבור בקריאה שנייה ושלישית.

אפרת רייטן: אגב, יש לנו שעה לגמור עם זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתחיל בברכה לכל הסטודנטים, שתהיה להם שנת לימודים מוצלחת, שיסיימו את השנה ויעברו הלאה ויתקדמו בחיים שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס להצעה המקורית שלי, לתת נקודת זכות במס הכנסה לסטודנטים שעובדים, או לאחד ההורים שמשלם עבור אותם סטודנטים, כי אין להם אפשרות לעבוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהסטודנטים עומדים בפני אתגרים רבים באופן כללי.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתייחס באופן ספציפי לסטודנטים שלומדים בחוץ לארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: בשונה מהסטודנטים שלומדים כאן, עלויות הלמידה שלהם בחוץ לארץ הן גבוהות לפחות פי 2.5 מהלימודים בארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף, לסטודנטים בחוץ לארץ אין כמעט שום אפשרות לקבל מלגות.

אימאן ח'טיב יאסין: סטודנטים בארץ מקבלים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא אומר שלא מגיע להם – לא, מגיע לכולם, אני רק מעלה את הסיבות שצריך לתמוך באותם סטודנטים שלומדים בחוץ לארץ, ואפילו לבטל את התשלום הזה בכלל.

אימאן ח'טיב יאסין: מילא הם לא צריכים את השירות בארץ, כל פעם שהם צריכים, הם משלמים על שירותי בריאות גם בחוץ לארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן מן הראוי שההצעה הזאת תעבור, ואפילו שתהיה יותר מטיבה ותמידית, ולא רק הוראת שעה לשנתיים.

נעה בן שבת: אבל את גם מציעה להוסיף פה נקודות זיכוי?

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רוצה להוסיף עכשיו, כדי לא לעכב את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש הצעה קיימת, נגיש אותה, ונראה איך נוכל להתקדם איתה.

אפרת רייטן: בהמשך, יש גם תקנות שצריך לטפל בהן.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אולי צריך להאריך את זה מעבר לשנתיים.

אימאן ח'טיב יאסין: לא אולי, אני רוצה להאריך את זה ושזה יהיה משהו קבוע.

אוסאמה סעדי: אבל בינתיים אנחנו מצביעים על הנוסח הזה, מה שמוסכם.

אפרת רייטן: נכון, תודה אוסאמה שאתה עושה כאן סדר.

אוסאמה סעדי: לא, לא זו המטרה, גם אמרתי שאנחנו רוצים הוראת קבע.

אימאן ח'טיב יאסין: בהתחלה אני אמרתי, שאנחנו מקווים ותומכים שזה יעבור עכשיו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוקר טוב לכולם, תודה ליושבת ראש הוועדה על הדיון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לציין עובדה חשובה אחת, שעשרות אלפי סטודנטים בשנה לומדים בחוץ לארץ, לא בגלל שהם ממש רוצים ללמוד בחוץ לארץ, אלא בגלל כל החסמים הקיימים במערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, כולל פסיכומטרי ועוד חסמים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מרביתם אפילו חוזרים לארץ אחרי שהם מסיימים את התואר ועובדים בארץ במערכות השונות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לכן צריך להשוות את התנאים ואת ההטבות של סטודנטים שלומדים בישראל לאלו שלומדים מחוץ לישראל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היום החוק הזה של דמי בריאות וביטוח לאומי זה צעד ראשון, אבל לא מספק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה שאנחנו נעסוק בכנסת הזאת גם בקידום ושוויון גם במלגות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מכיוון שאני הצלחתי השנה לאפשר חמישה מיליון שקל מלגות לסטודנטים ערבים, לצערי הרב התקציב הזה לא מספיק לכל הסטודנטים הערבים, אבל הוא גם לא פתוח לסטודנטים שלומדים בחוץ לארץ.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה שגם נמצא את התקציב המצחיק, כדי שהמלגות הקיימות לסטודנטים שלומדים כאן ייפתחו גם לסטודנטים שלומדים בחוץ לארץ; או להקים קרן מלגות ייעודית לסטודנטים שלומדים בחוץ לארץ, כי בלאו הכי יש להם את ההיטלים שלהם וגם רצון לחזור חזרה לעבוד כאן, ואנחנו צריכים גם להטיב איתם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני מברכת על זה שאת מנסה לקדם את החוק הזה כמה שאפשר.

אפרת רייטן: אגב, אם זה היה תלוי בי, זה היה לפני חודשים, יודע את זה אוסאמה, נכון?

עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה.

אוסאמה סעדי: בטח.

חוה אתי עטייה: אז למה באמת זה עוכב?

אפרת רייטן: היו פה גורמים.

אוסאמה סעדי: להשיג 24 מיליון שקל מהאוצר זה קל?

אפרת רייטן: לא נפריע לחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

עאידה תומא סלימאן: פעם ראשונה העברתי את זה, כפי שאמר חבר הכנסת אוסאמה, בקריאה טרומית

עאידה תומא סלימאן: ב-2016, זה הרבה זמן לחכות.

עאידה תומא סלימאן: מילא אנחנו נחכה, אבל יש סטודנטים שכבר סיימו את הלימודים שלהם וחזרו ארצה, בתקווה שאולי יחוקק החוק הזה.

עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות העיקריות במדינה היא חוסר הראייה הכוללת, איך מדיניות וחקיקה יכולות להשתלב במטרות שהן יותר גדולות מעניינים ספציפיים.

עאידה תומא סלימאן: כאשר אנחנו מדברים על ההנחה הזו, כמובן אני מסכימה עם כל מה שנאמר לפניי, אבל זאת תרומה ענקית להרבה מהבעיות הקיימות היום במשק הישראלי והמחסור בכוח עובד, אם זה צוותים רפואיים, אם זה בעבודה סוציאלית.

אפרת רייטן: בכול, בסיעוד, במהנדסים, בהנדסאים.

אפרת רייטן: אני הייתי צריכה להגדיל מכסות להביא עובדים זרים מחוץ לארץ להיות הנדסאים במדינה, זו הזיה.

עאידה תומא סלימאן: ואנחנו רק יודעים לדבר על הבעיה, אבל לבנות מעטפת שמחזקת את הסטודנטים.

עאידה תומא סלימאן: אני ראיתי פה שמטרת חוק זה למזער את בריחת המוחות ממנה סובלת ישראל.

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה את הסטודנטים, פחות הערבים.

עאידה תומא סלימאן: כולם חוזרים וכולם נשארים וכולם משתתפים בכוח העבודה.

אוסאמה סעדי: ואף אחד לא בורח.

עאידה תומא סלימאן: מי שבורח, שיבדקו למה הוא בורח.

עאידה תומא סלימאן: בינתיים אני חושבת שהגיע הזמן באמת לחזק את הסטודנטים ולתת להם מעטפת לא רק בעניין של הביטוח הלאומי, אבל בואו נתחיל עם זה.

אפרת רייטן: את אומרת, נתחיל בזה, צעד קטן לאדם.

אפרת רייטן: תודה רבה עאידה.

אפרת רייטן: חבר הכנסת פינדרוס, אני מדלגת רגע עליך, ברשותך, ועוברת לחברות הכנסת המציעות הנוספות.

יצחק פינדרוס: אני כחרדי מלידה מכיר את- - -

אפרת רייטן: אתה יודע, יש לך פה מקום כמלך, מלך.

אוסאמה סעדי: פינדרוס, אתה כבר דיברת יותר מהמציעים.

אוסאמה סעדי: אתה יודע איך לעשות את זה, פינדרוס.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד, הוא משאיר אותנו בלי מילים.

עאידה תומא סלימאן: אז מה אני צריכה להגיד כערבייה עכשיו?

אפרת רייטן: בוא נעשה על זה דיון, מי בתחתית?

יסמין פרידמן: זה חוק מדהים, למה לא החתמתם אותי גם עליו?

יצחק פינדרוס: כשהייתי ראש עיר בביתר עילית, אמרתי לכולם: יש לי פלוס שאין לאף אחד, אני גם מתנחל וגם חרדי.

יצחק פינדרוס: ..

יסמין פרידמן: אז עכשיו עאידה אומרת שלא הייתי בחבר'ה, כי הייתי חדשה.

יסמין פרידמן: אני מקווה שבפעם הבאה אני אצטרף להצעות כאלה טובות.

יסמין פרידמן: אני תומכת, יישר כוח.

חוה אתי עטייה: אני מצטרפת לחברים שלי, למרות שאני לא בקואליציה.

חוה אתי עטייה: אני לא חושבת שצריך לעכב את ההצעה.

חוה אתי עטייה: היא מבורכת, היא בשורה טובה לסטודנטים, בהמשך אפשר להרחיב אותה.

חוה אתי עטייה: אנחנו צריכים לעשות הכול שתהיה הוראת קבע, הצעה קבועה.

חוה אתי עטייה: כל הכבוד לך שאת מקדמת אותה, היא ממש מבורכת ותורמת הרבה לסטודנטים.

אפרת רייטן: כיף לשמוע את הדברים האלה.

אפרת רייטן: תודה רבה, חברת הכנסת אתי חוה עטייה.

נירה שפק: האמת שאחרי החוק הזה, יסמין ממש הוציאה לי את המילים מהפה.

אוסאמה סעדי: נירה, את עדיין יכולה להצטרף.

נירה שפק: כן?

נירה שפק: אני בפנים.

נירה שפק: סיימנו בוועדת כספים לאשר חקיקה, ואמרתי: איזו ועדה תעשה לי כיף לסיים את הוועדות של סוף שבוע?

נירה שפק: אז באתי אליך.

אפרת רייטן: איזה יופי.

נירה שפק: ממש כיף לראות את השבוע הזה בוועדות, אנחנו מסיימים את החוק בהסכמה.

נירה שפק: באתי בשביל הכיף האישי שלי.

אפרת רייטן: גם לי מעבר לחוק שאנחנו מקדמים והוא כל כך טוב, חשוב וראוי, גם לראות את הקונצנזוס, תראו מה זה.

אפרת רייטן: רק פינדרוס קצת הורס לנו הבוקר עם ההסתייגויות.

חוה אתי עטייה: אם תוכלי לעשות, כמו שעשית באומץ, שהפכת את ההכשרות המקצועיות דמי אבטלה להוראת קבע.

אפרת רייטן: אבל את יודעת שהיתה לי עבודה מוקדמת בעניין ההוא, את יודעת כמה לחצים הפעלנו, ובמקרה הזה לא נתבקשתי.

נירה שפק: ממש כיף לי שצירפו אותי כאילו על הדרך.

אפרת רייטן: בשביל זה אנחנו פה.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים בבקשה לשמוע את האוצר, לאחר מכן ביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: אנחנו כמובן תומכים בהצעת החוק.

אוסאמה סעדי: כמה טוב לשמוע.

דניאל בלנגה: המקור התקציבי נלקח בחשבון במהלך תקציב 21'-22' לשנתיים, 12 מיליון בכל שנה.

דניאל בלנגה: אני אשמח להבהיר לגבי מה שחבר הכנסת פינדרוס העלה, התקציב הוא רק עבור סטודנטים.

דניאל בלנגה: ככל שירצו להרחיב את זה לבני הישיבות, נצטרך למצוא מקור תקציבי נוסף.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להרגיע אותך, אין הרבה.

יצחק פינדרוס: אין הרבה מכל מיני סיבות.

יצחק פינדרוס: אין לזה משמעות תקציבית, מדובר בבודדים.

יצחק פינדרוס: כשאתה עושה תיקון על אותם בודדים, לא צריך להתייחס אליהם, זה לא במסות, כי הרי בחור ישיבה ישראלי לא יכול לעזוב, גם אם הוא רוצה, שנה בגלל חוק שירות הביטחון, אלא במקרים חריגים שמאשרים להם מכל מיני סיבות, על פי רוב בעיות במשפחה, כל מיני סיבות.

אפרת רייטן: אבל השאלה אם זה לא איזשהו פתח.

יצחק פינדרוס: לא, בגלל חוק שירות ביטחון כללי.

נירה שפק: הוא צודק.

יצחק פינדרוס: לכן אני לא באתי פה להילחם על ה-12 מיליון שלו ולהתלבש עליהם.

יצחק פינדרוס: כן מדובר במשהו נחסי, כי אם קורה מקרה מאיזושהי סיבה ואושר לבחור לצאת, והוא יוצא לשנתיים וחוזר חזרה ופתאום הוא מתחיל להסתבך, להוציא אותו מהדבר הזה.

יצחק פינדרוס: לכן אני רוצה להציע, שזה נכון שבסוף זה ייקבע בתקנות, ונכון שלא אמרתי עכשיו, כשאתה כותב "לרבות השכלה גבוהה", מכיוון שאנחנו מכירים את הוויכוח הזה - -

אוסאמה סעדי: לא כתוב "גבוהה", אלא "להשכלה".

יצחק פינדרוס: - - אנחנו מכירים את הוויכוח הזה, האם ישיבה היא כן מוסד להשכלה או לא, יש לנו קצת יותר ניסיון, אני מציע שתהיה לשר אפשרות לקבוע גם בחורי ישיבות, כי יעשו בדיקה בביטוח לאומי ויגלו שלא מדובר בכסף, אלא בבירוקרטיה שסתם מסבכת אנשים.

דניאל בלנגה: כמובן שנשמח לבדוק את זה.

יצחק פינדרוס: אבל אני מציע שבחוק יהיה כתוב משפט אחד: מוסד להשכלה או ישיבה.

דניאל בלנגה: היום בחוק יש הפרדה מאוד ברורה בין סטודנטים לבין בני ישיבות, למרות שהם מקבלים את אותה ההנחה.

יצחק פינדרוס: שתהיה אפשרות.

אפרת רייטן: אני מבינה למה אתה לא רגוע.

יצחק פינדרוס: אתם אומרים שלא תהיה לשר אפשרות, על זה התווכחתי קודם, ולכן חידדתי את השאלה.

דניאל בלנגה: נעה, לשר תמיד יש את האפשרות.

יצחק פינדרוס: לא תהיה לו.

יוסף פולסקי: לטעמי לפחות, עד כמה שאני רואה את הדברים - - -

יצחק פינדרוס: כמה שנים אתה בשירות הממשלתי?

יוסף פולסקי: כתשע.

יצחק פינדרוס: אני 30, אומר לך שאני מכיר את זה, לא עובר.

אפרת רייטן: דברים השתנו בתשע השנים האחרונות.

יצחק פינדרוס: לא עובר, אמר לך את זה נציג האוצר.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים לשמוע מה הוא אומר.

יוסף פולסקי: חבר הכנסת פינדרוס, אני רק יכול לומר את עמדתי ואת עמדת הביטוח הלאומי, כמו שאני רואה אותה היום.

יוסף פולסקי: זה לא יגביל את השר להגדיר מוסד להשכלה, להבנתי.

יוסף פולסקי: האוצר דיבר בצדק על עניין של תקציב.

יוסף פולסקי: אני מדבר על העניין של - - -

יצחק פינדרוס: ויגיד לך נציג האוצר, שיש הבדל בין תלמיד ישיבה, השכלה או לא השכלה.

אפרת רייטן: דניאל, אתה מסכים אתו?

דניאל בלנגה: זאת טענה משפטית, אם השר יכול?

דניאל בלנגה: השר תמיד יכול, הוא יכול גם לתקן את החוק.

אפרת רייטן: לא את החוק, את התקנות, זאת השאלה.

נעה בן שבת: אתם תמנעו ממנו?

נעה בן שבת: אתם תגידו להם: מוסד להשכלה לא כולל ישיבה?

אפרת רייטן: לא מבחינה תקציבית, הוא שואל פה מבחינת ההגדרה.

דניאל בלנגה: אני לא יודע, אני צריך לבדוק אם אפשר.

דניאל בלנגה: אני לא יודע, אני רק יודע שהמקור התקציבי הוא רק לסטודנטים.

יצחק פינדרוס: אני מבקש שיהיה כתוב בחוק, אפשרות לישיבה, זה הכול, שתהיה אפשרות.

יצחק פינדרוס: לא ביקשתי שיחייבו, שתהיה אפשרות.

יצחק פינדרוס: אני לא "מתלבש לו" על הכסף.

יצחק פינדרוס: אני אומר באופן אמיתי, אני חושב שלאוסאמה מגיע כל הכבוד על העבודה.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע איזה הצבעה הוא נתן לאלקין בתמורה, אבל מגיע לו כל הכבוד על העבודה.

אפרת רייטן: אוסאמה מצביע על הדברים הטובים והחשובים.

יצחק פינדרוס: כל הכבוד על העבודה.

אפרת רייטן: אנחנו גם מזמינים אותך, פינדרוס.

יצחק פינדרוס: אני עושה את זה בלי להצביע.

נעה בן שבת: יוסף, יש סעיף אחר, 348(ה) שמתייחס לחישוב דמי ביטוח לגבי תלמידי ישיבה.

יוסף פולסקי: "במוסד תורני או בישיבה".

נעה בן שבת: כן, מי שלומד במוסד תורני או בישיבה, ורואים את הכנסתו כסכום המזערי.

נעה בן שבת: איך ההוראות האלה חיות ביחד?

יוסף פולסקי: להבנתי, כמו שאמרת נעה, הסעיף הזה מדבר ספציפית על מוסד תורני או ישיבה.

יוסף פולסקי: להבנתי לפחות, המוסד להשכלה, גם בתקנות היום – חבר הכנסת פינדרוס, אין הפניות, אין הגדרות – ההגדרות הן לפי קריטריונים מסוימים.

יוסף פולסקי: אני כן אוסיף ואומר, שמכיוון שאנחנו מדברים על השוואה בין הסטודנטים בחוץ לארץ לבין הסטודנטים בארץ, ובהמשך לישיבות הקודמות, לביטוח הלאומי אין את הכלים או הידע או האפשרות לבחון כל מיני מוסדות בחוץ לארץ, הכוונה שלנו כרגע, כמובן בסוף זה יגיע לשר הרווחה והוא יחתום על התקנות, אבל הכוונה שלנו, המודל שאנחנו רואים זה להפנות להגדרות קיימות, כגון: אגף שקילות וכו'.

יצחק פינדרוס: אז הישיבות לא נמצאות באגף שקילות, אתה יודע.

אפרת רייטן: אני רוצה להתקדם עם זה.

יצחק פינדרוס: אני מציע רק להוסיף מילה אחת, המועצה להשכלה גבוהה או ישיבה – לתת את האפשרות, אני לא קושר להם ידיים.

אפרת רייטן: אני מבינה.

אפרת רייטן: אני לא חושבת שבנתונים ובנסיבות האלה, במיוחד על רקע כל ההסכמות שהגיעו אליהן המציעים ועל רקע המטרה של החוק, שזה המקום עכשיו להתחיל ולפתוח את זה גם למקום הזה.

אפרת רייטן: אבל אני כן שומעת בין השורות את מה שאומר יוסף ואת מה שאומר דניאל, ואני בהחלט מכבדת את הניסיון של 30 שנה שלך, פינדרוס, אבל עדיין יש לך פתח לתקנות.

יצחק פינדרוס: לא, בסוף במשפט האחרון שלו, הוא אמר שלא.

יצחק פינדרוס: במשפט האחרון הוא אמר את אגף השקילות.

אפרת רייטן: יש שם גברת שתומכת במה שאני כנראה מנסה להגיד, נכון?

אפרת רייטן: משרד המשפטים, שים לב פינדרוס.

אפרת רייטן: אמנם זה לא בג"ץ, אפשר להקשיב להם?

יצחק פינדרוס: ב-money time כל הדיבורים האלה לא רלוונטיים.

אפרת רייטן: אני רוצה להתקדם בבקשה.

הדיל יונס: משפטית החוק מפנה לתלמיד.

הדיל יונס: השר יכול לקבוע הוראות לכל מיני סוגי מבוטחים, באחד מהם הוא תלמיד במוסד להשכלה, והתקנות מגדירות מוסד להשכלה אחד מאלה.

הדיל יונס: באותה מידה, השר יכול לקבוע, להוסיף לרשימת המוסדות להשכלה כל מוסד.

אפרת רייטן: בבקשה, תשובה מעולה, אני מפנה אותך לשר הרווחה.

אוסאמה סעדי: קח את הפרוטוקול.

יצחק פינדרוס: אתה יודע מה אני עושה מהפרוטוקול, טיארה.

אפרת רייטן: נעה, אני רוצה להתקדם להקראה.

גל כהן: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 231) (דמי ביטוח מופחתים לסטודנטים), התשפ"ב-2022 תיקון סעיף 371 1.

גל כהן: בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 (להלן חוק הביטוח הלאומי), בסעיף 371(א)(5)(ה), בסופו יבוא "לרבות מוסד להשכלה בחוץ לארץ".

גל כהן: תקנות ראשונות 2.

גל כהן: תקנות ראשונות לפי סעיף 371(א)(5)(ה) לחוק הביטוח הלאומי כנוסחו בחוק זה ייקבעו בתוך ארבעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה ותוקפן לא יעלה על שנתיים; בתקנות כאמור יקבע שר הרווחה והביטחון החברתי כי שיעור דמי הביטוח למבוטח שהוא תלמיד במוסד להשכלה בחוץ לארץ בעד השנים 2022 ו- 2023 יהיה שווה לשיעור דמי הביטוח למבוטח במוסד להשכלה בארץ.

נעה בן שבת: שנת 2022 כבר חציה מאחורינו, אז השאלה אם צריך להתחיל את זה משנת הלימודים שמתחילה מכאן ואילך.

אוסאמה סעדי: לא, יש הסכמה עם ביטוח לאומי, שזה יהיה רטרואקטיבי.

אוסאמה סעדי: לקחנו את התקופה של הארבעה חודשים כדי שיהיו לשר העבודה ארבעה חודשים.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו כבר ביוני, עוד ארבעה חודשים זה אוקטובר.

אוסאמה סעדי: השאלה למה צריך ארבעה חודשים.

יוסף פולסקי: קודם כל בקשר לשאלה של נעה, בדרך כלל התשלומים האלה של התלמידים האלה מתעכבים.

יוסף פולסקי: גם אם מישהו שילם, הוא כמובן יקבל החזרים, הסכמנו לגבי שנת 2022.

יוסף פולסקי: לגבי העבודה על התקנות, בכל מקרה בסופו של דבר זה שיתוף פעולה בין משרדים.

אפרת רייטן: לא, ארבעה חודשים זה מלא זמן.

יוסף פולסקי: אז דיברנו על שישה.

אפרת רייטן: כן, אבל תראה כמה זמן עבר.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר שנה מדברים על זה, התקנות צריכות להיות מוכנות.

אפרת רייטן: הצעת החוק הזאת היא מחוק ההסדרים, אם אני לא טועה.

אפרת רייטן: ידעתם והסכמתם, וזה כבר היה בתהליך, היה המון זמן.

אוסאמה סעדי: אני חשבתי שתבוא היום עם התקנות.

אפרת רייטן: אני חושבת שלבקש ארבעה חודשים זאת הגזמה פרועה, אני חושבת שצריך להקטין את זה לחודשיים גג.

יוסף פולסקי: אני חושב שארבעה חודשים זה כן סביר לעבודת ממשלה בשיתוף עם כמה משרדים.

יוסף פולסקי: יש גם תהליכים בתוך הביטוח הלאומי, המועצה שמפקחת על הביטוח הלאומי, ובסופו של דבר – וזה הדבר החשוב – מדובר גם על החלה רטרואקטיבית לשנת 2022.

אימאן ח'טיב יאסין: אתם ידעתם שזה הולך לקרות.

אפרת רייטן: די, כל כך הרבה חודשים.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר שנה מדברים אתך.

אוסאמה סעדי: ב-2016 דיברנו על אותן תקנות.

אפרת רייטן: אנחנו נצמצם את זה לחודשיים.

אפרת רייטן: אתם תעשו את המאמץ, ואם יהיו בעיות, דברו אתנו.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: הסתייגויות, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה קודם כל להוסיף הסתייגות בעל פה.

יצחק פינדרוס: בעקבות הדיון פה, אני רוצה להוסיף הסתייגות בעל פה.

אוסאמה סעדי: פינדרוס, אני מציע לך, תמחק את כל ההסתייגויות האלה, תשאיר את ההסתייגות שלך.

אוסאמה סעדי: תראה איזה הסתייגויות הגשתם, חבל.

אוסאמה סעדי: תבדוק, אפילו ההסתייגות על הישיבות לא כאן.

יצחק פינדרוס: אני לא בתחרות עם שלמה קרעי בכתיבה.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר לך, תמחק את כל מה שכתב קרעי, כי יש פה גם מציעים מהליכוד.

אוסאמה סעדי: חבל, אתי עטייה.

אפרת רייטן: יש פה הסתייגויות מהליכוד.

אוסאמה סעדי: תמחקו את ההסתייגויות האלה, תשאירו את ההסתייגות הזאת.

אפרת רייטן: ארבע הסתייגויות של הליכוד ולמעלה של קיש, אמסלם וקרעי.

יצחק פינדרוס: אפרת, אני אעזור לך.

יצחק פינדרוס: אני מבקש להכניס הסתייגות, שכתוב: לרבות השכלה או ישיבה.

עאידה תומא סלימאן: מה, אתה אומר שישיבה זה לא השכלה?

יצחק פינדרוס: אני אומר שאני מודע לזה, שיש מספיק משרדי ממשלה ויועצים משפטיים ואנשי אוצר, שיודעים להסביר למה ישיבה זה לא השכלה.

אפרת רייטן: לא, למה או?

אפרת רייטן: והשכלה.

יצחק פינדרוס: סליחה, את צודקת, והשכלה.

נעה בן שבת: עדיין זה לא אומר על ההוראה שקיימת היום, שמדברת על מוסד להשכלה.

יצחק פינדרוס: נכון, אני רוצה להיות בטוח.

יצחק פינדרוס: אני יכול להציע לך להסתפק בהסתייגויות האלה ולהצביע על ההסתייגויות האחרות בחפיפה אחת.

דניאל בלנגה: אני רק רוצה להגיד, שבגלל שאנחנו לא יודעים כמה בני ישיבה יש בחוץ לארץ, מאוד יכול להיות שיש לזה עלות תקציבית.

יצחק פינדרוס: אבל אני אומר שוב שנתתי לשר את התקנות, אני לא מכריח אותו.

יצחק פינדרוס: אמרתי שאני נותן לשר אפשרות.

יצחק פינדרוס: אני מדבר בעברית.

יצחק פינדרוס: אני לא הכרחתי את השר, אני לא כתבתי שהוא חייב לתת, אמרתי שאני נותן לו אפשרות.

יצחק פינדרוס: אם מחר באוקטובר תהיה ממשלה אחרת ונצטרך להצביע על חוק הסדרים אחר, תאמין לי, מדובר על כמה מאות אלפי שקלים, לא מדובר על מיליונים, אתה יכול לבדוק.

יצחק פינדרוס: אבל זה לא משנה כרגע, אני רוצה לתת לך אפשרות, לא ביקשתי להכריח.

דניאל בלנגה: אבל זאת לא אפשרות.

דניאל בלנגה: ברגע שרושמים ו, הוא צריך לעשות את זה.

יצחק פינדרוס: לא, אבל הוא מגדיר את התקנות.

דניאל בלנגה: אבל עכשיו אנחנו אומרים לו איך להגדיר את התקנות.

יצחק פינדרוס: לא, אני אומר לו שתהיה לו אפשרות, אני נותן לו אפשרות.

יצחק פינדרוס: תקני אותי איפה אני טועה, זה מכריח את השר?

נעה בן שבת: רק ההוראה השנייה, הוראת סעיף 2, אומרת: תקבע תקנות כאלה למשך שנתיים, אז אתה צריך לקבוע תקנות כאלה, ואז הם אומרים: אנחנו מביאים בחשבון - - -

יוסף פולסקי: התקנות הן גם תקנות חובה, ובתקנות גם מוגבל שיקול דעתו של השר לעניין ההשוואה.

נעה בן שבת: מצד שני, אתם אמרתם קודם, שיכול להיות שבתוך מוסד להשכלה אתם כן תכניסו - - -

יוסף פולסקי: יכול להיות, זאת שאלה אחרת.

יוסף פולסקי: חבר הכנסת פינדורס מציע הצעה אחרת.

נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון, אתה אומר שההסתייגות הזאת היא תקציבית, אבל אתה מדבר רק על הרכיב הנוסף של בני הישיבות?

דניאל בלנגה: נכון.

נעה בן שבת: שהוא תקציבי ובעצמו שלושה מיליון שקלים?

דניאל בלנגה: אני לא יודע, כי עכשיו הביאו בפניי את ההסתייגות הזאת, אבל ליתר ביטחון – כן.

אפרת רייטן: אני מבקשת להתקדם ולהצביע על ההסתייגויות.

אפרת רייטן: אתי, משאירים את ההסתייגויות?

חוה אתי עטייה: - - -

אפרת רייטן: אין בעיה, משאירים את ההסתייגויות.

אפרת רייטן: אני רוצה להצביע עליהן אחת, אחת בבקשה.

נעה בן שבת: אתם רוצים להצביע קודם על ההסתייגות שהציג כרגע חבר הכנסת?

יצחק פינדרוס: לא, יש לנו קול אחד.

אפרת רייטן: אבל זו הסתייגות שאתה רוצה להגיש אותה, פינדרוס, אז צריך להצביע עליה.

יצחק פינדרוס: אני מציע שוב, נצביע על ההסתייגות 1 שלי, ואחרי זה על כל ההצעה השנייה - - -

נעה בן שבת: אי אפשר.

יצחק פינדרוס: בוועדות אחרות כן עושים הצבעה.

אפרת רייטן: לא, יש לי פה עורכי דין שאני סומכת עליהם.

נעה בן שבת: ההסתייגות לסעיף 1 אומרת שאחרי המילה "להשכלה" יבוא "וישיבה".

אפרת רייטן: מי בעד ההסתייגות?

אפרת רייטן: פינדרוס חבר הכנסת.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: שלושה.

אפרת רייטן: מי נמנע?

אפרת רייטן: אחד.

נירה שפק: אנחנו בעד, כן?

נירה שפק: לא אושרה.

אפרת רייטן: נירה, את במקום יוראי היום?

נירה שפק: היא במקום מירב ואני במקום יוראי.

אפרת רייטן: שתיכן הצבעתן עכשיו נגד ההסתייגות.

יצחק פינדרוס: אני במקום קיש.

אפרת רייטן: אוסאמה נמנע.

אפרת רייטן: סעיף הבא.

נעה בן שבת: הסתייגויות של חברי הכנסת קיש, קרעי, אמסלם, פינדרוס, מקלב, רוטמן, סמוטריץ, מלכיאלי ומעוז.

אפרת רייטן: וארבל.

סעיף מטרה: 1.

סעיף מטרה: מטרת חוק זה להשוות בין מעמד הסטודנטים בארץ ובחו"ל.

אפרת רייטן: מי בעד ההסתייגות?

אפרת רייטן: אחד.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: נמנעים?

אפרת רייטן: אין.

אפרת רייטן: לא אושרה.

אפרת רייטן: ההסתייגות נפלה.

נעה בן שבת: 2.

נעה בן שבת: אותו סעיף, תיקון סעיף מטרה: מטרת חוק זה למזער את בריחת המוחות ממנה סובלת ישראל.

אפרת רייטן: פינדרוס, אתה בעד ההסתייגות?

יצחק פינדרוס: נמנע.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: כולם נגד, אין נמנעים.

אפרת רייטן: לא אושרה.

אפרת רייטן: ההסתייגות נפלה.

נעה בן שבת: 3.

נעה בן שבת: מציעה שסעיף המטרה יהיה: מטרת חוק זה להפחית את עול המיסים על האזרחים.

אפרת רייטן: מי בעד? אין.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: נמנעים?

אפרת רייטן: אין.

אפרת רייטן: לא אושרה.

אפרת רייטן: ההסתייגות נפלה.

אפרת רייטן: ההסתייגויות הנוספות מטעם הליכוד?

נעה בן שבת: הסתייגויות מטעם סיעות הליכוד, ש"ס, יהדות התורה והציונות הדתית: בסעיף 1, בסיפא יבוא: אלא אם כן המוסד או אחת משלוחותיו נמצאים במדינת אויב.

נעה בן שבת: אז לא תהיה סמכות כזאת לגבי התקנות.

אפרת רייטן: מי בעד? אין.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: כולם.

אפרת רייטן: נמנעים?

אפרת רייטן: אין.

יצחק פינדרוס: לא, אני נמנע.

אפרת רייטן: סליחה, פתאום בביישנות, אז אני לא רואה.

יצחק פינדרוס: הייתי באמצע שיחה איתה, בושה זה לא הגן החזק אצלי...

יצחק פינדרוס: הצבעה לא אושרה.

אפרת רייטן: ההסתייגות נפלה.

נעה בן שבת: ההסתייגות השנייה הציעה להעביר מארבעה חודשים לחודשיים, וזה התקבל על דעת הוועדה, אז היא נמחקת.

אוסאמה סעדי: צריך להצביע עליה.

אפרת רייטן: תיקנתי.

ענת כהן שמואל: בסעיף 2 בסיפא יבוא: אוצר המדינה ישפה את המוסד בשל כל הכנסה לקופת הביטוח שנחסרה במסגרת תיקון זה.

אוסאמה סעדי: דואגים לאוצר.

אוסאמה סעדי: ..

אפרת רייטן: מי בעד? אין.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: מי נמנע?

אפרת רייטן: פינדרוס.

יצחק פינדרוס: בלי בושה.

יצחק פינדרוס: ..

אפרת רייטן: בגאון.

אפרת רייטן: לא אושרה.

נעה בן שבת: אני לא יודעת אם זה נחסכה או נחסרה, אבל הכוונה להוצאה שלא נכנסה לקופת האוצר.

אוסאמה סעדי: שנחסרה, מלשון חסר.

בסיפא יבוא: "(יב) מבוטח שחלפו פחות משנתיים מיום שחרורו משירות צבאי סדיר.

בסיפא יבוא: "

אפרת רייטן: מי בעד? אין.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: נמנע?

אפרת רייטן: עאידה, את נמנעת?

עאידה תומא סלימאן: אין לי זכות הצבעה.

אוסאמה סעדי: היא נגד, אבל היא לא יכולה להצביע.

אוסאמה סעדי: לא אושרה.

אפרת רייטן: גם זו הסתייגות תקציבית.

יצחק פינדרוס: לא היו פה נמנעים, פה אחד היתה התנגדות.

יצחק פינדרוס: העפנו את ההסתייגות הזאת, היתה התנגדות פה אחד.

אוסאמה סעדי: מצביעים על החוק?

אוסאמה סעדי: סוף סוף, בשעה טובה ומבורכת.

אפרת רייטן: אנחנו מגיעים להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 231) (דמי ביטוח מופחתים לסטודנטים), מי בעד?

אפרת רייטן: אושרה.

אפרת רייטן: הוועדה הזאת מגיעה להסכמות פה אחד מקיר לקיר, כל פעם מחדש.

אפרת רייטן: אני ממש מברכת על כך.

אפרת רייטן: חברי כנסת נכבדים ונכבדות, אני ממש מברכת אתכם ומחזקת את ידיכם, אתם נחושים ויודעים לזוז, כל הכבוד.

אוסאמה סעדי: מברוכ לסטודנטים, מברוכ לכולם.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש רשות דיבור לסיעה במליאה.

אפרת רייטן: סגור, תודה רבה לכולכם.

עאידה תומא סלימאן: כן, סגרנו מעגל אחרי שש שנים.

אפרת רייטן: אני שמחה שהייתי זאת שלחצה על הכפתור.

יצחק פינדרוס: אני מבקש זכות דיבור על שמונה ההסתייגויות שלי.