ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 290, 2022-06-01 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום יום רביעי, 1 ביוני 2022, ב' בסיוון תשפ"ב.

אלכס קושניר: אנחנו מכינים לקריאה ראשונה את הצעת החוק לפקודת מס הכנסת (אישור ועדת הכספים בקביעת מוסד ציבורי), שיזם חבר הכנסת בליאק.

אלכס קושניר: מטרת החקיקה הזאת היא לעשות סדר בכל מה שקשור למתן פטור מס לתורמים, לפי סעיף 46 וסעיף 61.

אלכס קושניר: אני לא אחזור על כל הרקע לדיון הזה, רק אגיד שהנוסח שמוצע כאן לפניכם הוא פרי הסכמה של כלל חברי הוועדה, גם קואליציה וגם אופוזיציה.

אלכס קושניר: אני מבין שלממשלה יש הערות והארות, אז נשמח לשמוע אותן.

אלכס קושניר: לפני כן, חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: בוקר טוב, אני לא רוצה לחזור על כל הסיבות שהביאו אותנו להגשת ההצעה – גם ועדת פריש וגם פסיקת בג"ץ.

ולדימיר בליאק: הצעת החוק היא לא רק שלי, אלא גם של חברי הכנסת קושניר ונירה שפק.

ולדימיר בליאק: קיימנו מספר דיונים בוועדת המשנה בראשותי בנושא הזה, והגענו למסקנות, אם כי לא כולם היו בדעה אחת.

ולדימיר בליאק: אמרתי שאני מוכן לשמוע את כל הדעות ומוכן לשתף גם את האופוזיציה בהכנת ההצעה לקריאה ראשונה, שנייה ושלישית, וכך עשינו.

ולדימיר בליאק: קיימנו מספר דיונים עם חברי אופוזיציה והגענו לנוסח מוסכם, שמסייע לנו לעמוד בדרישות של פסיקת בג"ץ, ובכל זאת משאיר את הכנסת בתמונה במספר היבטים.

ולדימיר בליאק: אני חושב שהנוסח הזה הוא נוסח הוגן ומאוזן, שלוקח בחשבון את ההשגות שהיו לחברי הכנסת גפני, ינון אזולאי ובצלאל סמוטריץ'.

ולדימיר בליאק: אני אגיד שמאוד אשמח אם ננסה לקדם את החקיקה בהקדם האפשרי, כי יש מספר גדול מאוד של עמותות, שמחכות לאישור כבר תקופה ארוכה.

ולדימיר בליאק: יש לנו התחייבות מולן, ואני אשמח אם החקיקה הזאת תתקדם.

ולדימיר בליאק: תודה.

אלכס קושניר: שלומית, בבקשה.

שלומית ארליך: בנוסח שנמצא על שולחן הוועדה, הצעת החוק מנוסחת כך, שהיא תהיה בהוראת שעה עד ליום 31 בדצמבר 2023.

שלומית ארליך: לשר האוצר, אישור ועדת הכספים, תהיה סמכות להאריך את תקופת הוראת השעה לתקופה נוספת, שלא תעלה על שנתיים.

שלומית ארליך: אישור ועדת הכספים יירד ולא יהיה בו צורך, אבל רשות המסים תפרסם באתר האינטרנט שלה את רשימת מוסדות הציבור שאושרו או שלא אושרו לפי הפקודה, או שבוטלה הקביעה שלהם.

שלומית ארליך: זה יהיה בסמוך למועד שבו ניתנה החלטה לעניין שלהם.

שלומית ארליך: מי שרואה את עצמו נפגע יהיה רשאי לפנות לוועדת ערר בתוך שלושים ימים ממועד החלטת השר.

שלומית ארליך: כאמור, זה עונה על מה שדובר בדיון הקודם.

שלומית ארליך: הכוונה הייתה לאפשר לא רק לחברי הכנסת, אלא גם לציבור הרחב, לפנות לגבי ההחלטה.

שלומית ארליך: ועדת הערר תמנה שלושה חברים, שהם החשב הכללי במשרד האוצר, או מי שהוא מינה מקרב עובדיו, והוא יהיה היושב-ראש, נציג רשות המסים ונציג משרד ממשלתי בתחום פעילות המוסד הציבורי.

שלומית ארליך: הוועדה תצטרך לדון ולהחליט בערר בתוך שלושים ימים ממועד הגשת הערר.

שלומית ארליך: השארנו את הסעיף שמדבר על דיווח לוועדת הכספים, שיהיה אחת לשלושה חודשים לגבי רשימת המוסדות הציבוריים שאושרו, לרבות בקשות שלא אושרו או שבוטלו.

שלומית ארליך: שר האוצר יצטרך להעביר לוועדת הכספים של הכנסת אחת לשישה חודשים את פילוח הנתונים בעניין המטרה הציבורית של מוסדות ציבוריים שאושרו, ושל מוסדות שלא אושרו.

שלומית ארליך: תיקון מקביל עשינו גם בסעיף 61 לחוק מיסוי מקרקעין, כך שלא יידרש אישור ועדת הכספים.

שלומית ארליך: הוספנו כך שבהגדרה מטרה ציבורית, שר האוצר, באישור ועדת הכספים, יקבע את אמות המידה לבחינת פעילות המטרה הציבורית.

אלכס קושניר: צריך לשאול מה קורה אם השר לא מתקין תקנות.

שלומית ארליך: אפשר לקבל החלטה לגבי זה.

אלכס קושניר: מה הנוסח כרגע?

שלומית ארליך: לא כתוב מתי שר האוצר צריך לקבוע את התקנות הראשונות לעניין הזה, ולא כתוב מה קורה אם לא – האם ממשיכים לפעול לפי המצב הקיים, או אי-אפשר לאשר יותר.

אלכס קושניר: ממשלה, משרד המשפטים, בבקשה.

לירון נעים: בפתח הדברים נגיד שכידוע, אנחנו תומכים בהצעת החוק.

לירון נעים: ועדת שרים לחקיקה תמכה בה, ואני אתייחס לכמה מהשינויים שנעשו בהצעת החוק.

לירון נעים: אנחנו מבינים ומכבדים את זה שהשינויים האלה הם פרי של הסכמות, וחלק מהשינויים בהחלט מקובלים עלינו.

לירון נעים: לגבי חלקם, יש לנו כמה הערות.

לירון נעים: אני אתחיל לפי סדר הסעיפים.

לירון נעים: בהגדרה של מטרה ציבורית, מוצע שבסופה יבוא ששר האוצר, באישור הוועדה, יקבע אמות מידה.

לירון נעים: קודם כול, מבחינת הבהרת הנוסח, הכוונה היא לאמות מידה לאישור מוסד ציבורי, ולא לאמות מידה להוספת מטרות ציבוריות.

לירון נעים: שלומית, בעניין הזה אני מציעה לדייק את הנוסח, כדי שלא יהיה ספק.

לירון נעים: דבר נוסף שרצינו לבקש בעניין הזה, הוא הבהרה של המצב המשפטי, מה קורה עד להתקנת התקנות האלה, שבהן יעוגנו אמות המידה.

לירון נעים: נדמה לי שגם הוועדה וגם אנחנו בוודאי לא רוצים שיהיה מצב, שבו לא ניתן יהיה לאשר אף עמותה עד שאמות המידה יאושרו.

אלכס קושניר: כרגע יש אמות מידה.

אלכס קושניר: נפעל לפי זה, וניתן לממשלה זמן מסוים להביא לאישור ועדת הכספים את אמות המידה החדשות.

אלכס קושניר: מצוין, מבחינתנו זה נהדר.

ולדימיר בליאק: זאת הייתה הכוונה.

לירון נעים: שוחחנו עם היועצת המשפטית של הוועדה שכדאי לעגן את זה בנוסח, ואנחנו יכולים להציע נוסחים.

לירון נעים: אני לא אעשה את זה עכשיו כדי לא להלאות.

לירון נעים: בסעיף 2(ג), הסעיף שמתחיל במילים: רשות המסים תפרסם, יש מתווה של שקיפות, ואנחנו רוצים להציע לדייק אותו.

לירון נעים: כמובן, אנחנו בעד הגברת השקיפות, ואנחנו חושבים שיש חשיבות גדולה לכך שהציבור יידע איזה עמותות מאושרות ואיזה לא, אבל רצינו להציע איזון אחר לגבי עמותות שאינן מאושרות.

לירון נעים: בעניין הזה, אפרת תוכל להוסיף.

לירון נעים: במקרו של התכלית האמיתית בסעיף 46 הוא מעודד פילנתרופיה.

לירון נעים: אנחנו מאוד חוששים שעמותות שלא מקבלות אישור לפי סעיף 46, שמן יפורסם – לפעמים הן לא מקבלות לפי 46 לא משום שנפל דופי בפעילותן; הן פשוט לא מתאימות לסעיף 46.

אלכס קושניר: אז תרשמו למה.

לירון נעים: אופציה אחת היא לכתוב על עמותה מסוימת שהיא לא קיבלה, לכתוב מאיזה נימוק היא לא קיבלה ולקוות, שכאשר הציבור יראה את זה הוא יבין שהנימוק הזה יכול להיות אפילו רק טכני, אבל אין בו כדי להטיל דופי בפעילות של העמותה, או בחשיבות של הפעילות שלה.

לירון נעים: אנחנו עדיין חוששים שזה יכול לפגוע בעמותות מסוימות, ביכולת שלהם לקבל תרומות ולגייס תרומות.

לירון נעים: לכן היינו מציעים, שלגבי עמותות שלא מאושרות, לא נפרסם את שמותיהן, אלא נפרסם פילוח של נתונים – כמה עמותות לא אושרו, מאיזו סיבה הן לא אורו, באיזה תחומי פעילות הן עוסקות, אבל בלי השמות שלהן כדי להגן עליהן.

לירון נעים: השאלה אם זה מתווה מקובל.

אלכס קושניר: אני חושב שלא, מסיבה אחת פשוטה, כי אחת המטרות של הפרסום היא לאפשר לגופים ולצדדים נוספים יכולת לערער.

אלכס קושניר: אם אדם לא יודע, הוא לא יכול לערער.

לירון נעים: העמותה עצמה יודעת.

אלכס קושניר: מן הסתם, העמותה עצמה יודעת, אבל גופים נוספים שעלולים להיפגע, לא יודעים.

ולדימיר בליאק: הצדדים השלישיים לא יודעים.

אפרת לקס: בפקודה אצלנו קבועה חובת סודיות מוגברת, והסנקציה בגינה היא סנקציה פלילית.

אפרת לקס: החובה שמוטלת עלינו כרשות גבוהה בהרבה מהחובה שמוטלת על יתר מוסדות הממשלה.

אפרת לקס: עד כדי כך, שבצווים שאנחנו מקבלים מבית משפט לגילוי מידע, אנחנו מסרבים להיענות לצו, כי זה החוק.

אפרת לקס: יש ערך מאוד חשוב בהגנה על הסודיות של הנישום, ובשמירה על הפרטיות שלו, כדי שהוא יוכל לבוא למס הכנסה בידיים נקיות ולגלות באופן מלא את כל מקורות ההכנסה שלו ואת כל אופן הפעילות שלו.

אפרת לקס: הכללים האלה נכונים גם לעמותות.

אפרת לקס: החששות שאנחנו מעלים ביחס לגילוי מידע ביחס לעמותות – אנחנו באמת חוששים שהפגיעה, בזה שנחשוף את הנימוקים – אני מבינה שצדדים שלישיים רוצים לדעת.

אפרת לקס: דרך אגב, צדדים שלישיים תמיד רוצים לדעת, ולא רק ביחס לעמותות.

אלכס קושניר: איך חייתם עם מצב שבו ועדת כספים לא הייתה מאשרת עמותה קבל עם ועדה?

אלכס קושניר: במשך שנים זה היה ופתאום עכשיו זה מפריע לכם?

אפרת לקס: כשהדיון בעמותה מגיע לדיון ציבורי פה בוועדה, העמותה יודעת שזה חלק מהתהליך.

ולדימיר בליאק: גם הפעם העמותה תדע שזה חלק מהתהליך.

אפרת לקס: אני מבינה, ברור.

אפרת לקס: אם יושב-ראש העמותה סרח או התנהל בצורה לא ראויה, אנחנו חושבים שאי אפשר לאשר עמותה, כי יש חששות לגבי ניגוד עניינים או לגבי סוגיות אחרות.

אפרת לקס: אם בשיחות מולנו העמותה מתחייבת לתקן את המצב, אנחנו מבהירים שכרגע אנחנו חייבים לשלול אותה, כי אנחנו לא יכולים להסכים עם זה.

אפרת לקס: זאת סיטואציה שעלולה לפגוע בעמותה.

אפרת לקס: עמותה כזאת לא תגיע לוועדה.

אפרת לקס: עמותות שמגיעות לוועדה הן עמותות שאישרנו, לא עמותות ששללנו.

אפרת לקס: לכן, אנחנו יכולים להסביר לוועדה למה אישרנו אותן.

אלכס קושניר: אני חושב שאפשר להגיע למצב, שבו אתם מציינים את הסיבה.

אלכס קושניר: אני רואה לזה חשיבות.

אפרת לקס: זאת המטרה של הצעת החוק.

אפרת לקס: רבים המקרים שהסעיף שמכוחו שללנו, לא יספק את אלה שרוצים גילוי מידע, ואני מתכוונת לצדדים שלישיים.

אפרת לקס: הרי לא יעלה על הדעת שעמותה שאני אשלול, אני אכתוב לה רק את הסעיף, וזהו.

אפרת לקס: אני כותבת לה מכתב מפורט עם הרבה נימוקים.

אפרת לקס: סעיף אחד זה לא הנמקה מספקת, ואני חוששת שאנחנו נידרש לגלות מידע, ומי שייפגע זה העמותות.

אפרת לקס: אנחנו חוששים גם מאפקט מצנן, כך שעמותות יבינו שהן חשופות בצורה כל כך עמוקה לכל שאלה שתישאל לגביהן - - -

ולדימיר בליאק: עמותה זה מוסד ציבורי.

ולדימיר בליאק: אם עמותה חוששת מגילוי מידע, יכול להיות שהיא לא צריכה לעסוק בתחום הה.

אפרת לקס: נכון, עמותה היא מוסד ציבורי.

ולדימיר בליאק: יותר מזה, יכול להיות שיש עמותות, ואני מקווה שהן מועטות, שהאינטרס הציבורי זה להרתיע את התורמים מלתרום להן.

לירון נעים: נכון, אבל יש עמותות שעוסקות בפעילות ציבורית ראויה, שלא נכנסת להגדרות של סעיף 46.

לירון נעים: אז השאלה היא אם אנחנו לא חוששים לפגוע בהן.

אלכס קושניר: אנחנו אומרים רק דבר אחד, שאם עמותה הגישה בקשה לקבלת הטבה לפי סעיף 46, אין שום סיבה שהציבור לא יידע מה קרה איתה.

אפרת לקס: זאת החלטת רוחב שהיא קצת קשה לנו.

אפרת לקס: יש עוד גופים, אפילו חברות עסקיות.

אפרת לקס: קודם כול, יש חברות ציבוריות, פשוטו כמשמעו, וגם על המידע שלהן אנחנו שומרים.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אני לא מקבל את הסיפור של השלכות רוחב, כי אנחנו מדברים על מוסד ציבורי ולא על גוף עסקי.

אלכס קושניר: אל תבלבלו אותנו, בבקשה.

אלכס קושניר: אל תבלבלו אותנו.

אלכס קושניר: יש ערך מאוד גדול לשקיפות.

אלכס קושניר: אתם רוצים לפרסם למה?

אלכס קושניר: זאת זכותכם.

אלכס קושניר: אתם לא רוצים לפרסם למה?

אלכס קושניר: אל תפרסמו.

אלכס קושניר: אנחנו מתעקשים על הסעיף הזה והוא יהיה בחקיקה.

לירון נעים: אני עוברת להתייחס לסעיף שנוגע לוועדת הערר.

לירון נעים: אנחנו מבינים שיש איזשהו צורך בגוף נוסף, שאיננו ערכאה שיפוטית, שאליו ניתן יהיה לגשת לאחר שמנהל רשות המסים מקבל את ההחלטה – אני רק אדייק ואומר, לאחר ששר האוצר מקבל את ההחלטה, כי כך זה כתוב היום.

לירון נעים: במצב המשפטי הקיים היום, שר האוצר אצל את סמכותו למנהל רשות המסים, ואנחנו צופים שכך יהיה גם אחרי שהצעת החוק הזאת תעבור.

לירון נעים: ועדת הערר הזאת מעוררת כמה קשיים מבחינתנו.

לירון נעים: אין לנו התנגדות עקרונית לכך שתהיה עוד איזושהי אינסטנציה שאליה אפשר יהיה לגשת לפני שעותרים על החלטת מנהל רשות המסים לבית משפט, אלא שהאינסטנציה הזאת בנויה בצורה שמעוררת הרבה מאוד קשיים.

לירון נעים: אנחנו מדברים על החלטה שמתקבלת על ידי שר האוצר, וככל הנראה יאצול את סמכותו למנהל רשות המסים.

לירון נעים: מעל מנהל רשות המסים יושבת ועדה, ועל פי המוצע כאן מונה שלושה אנשים ושלושתם זוטרים ממנו.

לירון נעים: אחד מהם אפילו כפוף לו באופן ישיר, כלומר נציג רשות המסים שמינה המנהל.

לירון נעים: המנהל ממנה נציג מטעמו, שידון בהשגה על ההחלטה של עצמו.

לירון נעים: יש לנו קושי עם ההרכב, יש לנו קושי היררכי וצריך לתת עליו את הדעת.

אלכס קושניר: איך אתם מציעים לפתור את זה?

לירון נעים: אני מציעה שגם על זה נקיים דיון, האם יש הכרח בגוף כזה?

אלכס קושניר: התשובה היא כן.

לירון נעים: והאם זה חייב להיות מהסוג של ועדת השגה.

אלכס קושניר: המטרה שלנו הייתה לייצר אינסטנציה בין ההחלטה לבין בית המשפט.

אלכס קושניר: אם יש לך רעיון אחר לגוף אחר, שיודע לעשות את זה, אין בעיה ואפשר לדון בו.

לירון נעים: אני יכולה להציע – זאת הצעה שלא דנו בה ברמה הפנים-ממשלתית, וצריך לדבר עליה עם גורמים נוספים.

לירון נעים: רעיון אפשרי אחד הוא לקחת את מנהל רשות המסים – בהנחה שהסמכות תואצל אליו – ולהרחיב לו את ההרכב.

לירון נעים: כלומר, לומר שמי שרואה עצמו נפגע מההחלטה, יכול לבקש עיון מחדש בהחלטת מנהל רשות המסים.

לירון נעים: משהתבקשה בקשה לעיון מחדש, מנהל רשות המסים מחויב לדון בה בהתייעצות עם גורם נוסף במשרד האוצר, שהוא בדרגה מקבילה לו ולא פחות מזה.

אלכס קושניר: למשל, החשב הכללי.

לירון נעים: למשל.

לירון נעים: אני לא מתערבת בענייני פנים משרד האוצר, אבל זה יכול להיות מישהו שמקביל לו.

לירון נעים: אפשר להוסיף להתייעצות הזאת גורם נוסף, והוא יכול להיות גורם שקשור למשרד הממשלתי שנוגע לתחומי פעילותה של העמותה.

לירון נעים: אגב, לפעמים הם יכולים להיות מגוונים, לפעמים זה יכול קצת לסבך אותנו וצריך לבדוק מה התחום הדומיננטי, אבל אלה בעיות סמדר שני.

לירון נעים: זה הרעיון שאנחנו יכולים לחשוב עליו, מן הרחבת הרכב, ולומר שמנהל רשות המסים מחויב לדון מחדש, בהתייעצות עם אנשים שהם ברמת הבכירות שלו.

אלכס קושניר: מה אתה אומר על זה?

ולדימיר בליאק: אני לא פוסל את זה.

אלכס קושניר: עושה שכל.

לירון נעים: לגבי ההצעה שלנו, נבקש לבחון אותה פנים ממשלתית, ואפשר אחרי קריאה ראשונה.

לירון נעים: הערות נוספות שלנו קשורות לעניין הפרסום, ובעניין הזה הוועדה הייתה ברורה.

לירון נעים: אין לי הערות נוספות.

אלכס קושניר: בבקשה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: אני מנכ"ל מנהיגות אזרחית – ארגון הגג של העמותות.

קרן ברק: אני אדבר בקצרה על הנושא הזה.

קרן ברק: אני מבין, אדוני היושב-ראש וחברי הכנסת, מאוד חשוב הסעיף הספציפי הזה לשקיפות העמותות, ואני רוצה לשפוך קצת אור על נתונים.

קרן ברק: אנחנו מדברים על 15 אלף ארגונים, עמותות וארגונים ללא כוונת רווח שהם בעלי אישור ניהול תקין.

קרן ברק: יש כ-6,500 בעלי אישור מוסד ציבורי.

קרן ברק: כלומר, מרבית העמותות לא פונות לקבל, וחלק פונות ונופלות בגלל כל מיני קשיים טכניים או קשיים כאלה ואחרים.

קרן ברק: במצב הקיים אין פרסום מסודר מי לא קיבל מהטעמים האלה, אם הוא נתקע בצנרת ברשות המסים.

קרן ברק: כשהוא מגיע לפה, אם יש דיון והוועדה מחליטה לדחות, זה מתפרסם.

קרן ברק: כשלעצמו, אין רשימה מסודרת.

קרן ברק: אני רוצה להציג בעיה שנמצאת מחוץ לזירה הזאת.

קרן ברק: גורמים פילנטרופיים מתייחסים כבר שנים לסעיף 46 כאיזשהו סטנדרט אוף כאוס, תרומה שלא קשורה לעניין.

קרן ברק: הרי למוסד ציבורי יש רציונל, ויש תכלית למחוקק שקבע את העילות שבהן אפשר לבקש – איזה פעילות הן פועלות.

קרן ברק: לפעמים עמותות פונות לא בתכלית המדויקת, או עושות איזשהו משגה.

קרן ברק: בסוף אנחנו מדברים על למעלה מ-85% ומתחת ל-2 מיליון שקל, שמבוססים על מתנדבים.

קרן ברק: אלה אנשים שהפורמליסטיקה הזאת היא לא העבודה הזאת, וברגע שנחשוף אותם בצורה מסודרת והם יפנו לקבל כסף מאיזושהי קרן פילנטרופית, יגידו להם: לא רק שהיה לכם סעיף 46, גם ביקשתם ונדחיתם.

קרן ברק: אני מבין בהחלט שפירוט הסיבה יכול לענות על זה, אבל אני חושש בהחלט.

קרן ברק: רציתי להסביר את ההיקפים – מדובר בכמויות מאוד גדולות של ארגונים, שיכולים להיפגע מזה, כי הם לא ידעו למלא את זה, ואני לא בטוח שהסיבות ייתנו את המענה הזה.

אלכס קושניר: אם מאמין שאם כתוב סיבה טכנית – אני סתם זורק משהו – כי לא היה טופס נכון, זה יפתור את הבעיה.

אלכס קושניר: או סיבה אחרת.

אלכס קושניר: יש ערך מאוד מאוד משמעותי לשקיפות, גם לשקיפות של עבודת הממשלה וגם לשקיפות של כל ההליך הזה.

אלכס קושניר: אני כיושב-ראש הוועדה מאוד מתעקש על הסעיף הזה, זה סעיף סופר-חשוב.

אלכס קושניר: הסיפור שמתנהל עד עכשיו, כשאף אחד לא יודע מה קורה שם, הוא סיפור לא טוב ולא נכון.

קרן ברק: נכון.

קרן ברק: אני אפילו לא יודע את הנתונים.

קרן ברק: נציגת רשות המסים הציעה שיהיו מספרים כלליים.

אלכס קושניר: לא אני לא רוצה מספרים כלליים.

אלכס קושניר: סטטיסטיקה זה אחלה, אבל אנחנו לא למ"ס.

אלכס קושניר: זה חשוב, אבל אנחנו לא למ"ס.

ולדימיר בליאק: דווקא בתחום הזה, ערך השקיפות מאוד משמעותי.

אלכס קושניר: מה זה סעיף 46?

אלכס קושניר: זאת תמיכה כספית שהמדינה נותנת לגוף ציבורי.

אלכס קושניר: זה ממש זה.

אלכס קושניר: יש תמיכה ישירה לפי 3א, ויש תמיכה עקיפה.

אלכס קושניר: זאת תמיכה עקיפה.

אלכס קושניר: אין שום סיבה שלא תהיה שקיפות בסוגיה הזאת.

קרן ברק: לגבי מי שלא קיבל.

אלכס קושניר: גם מי שלא קיבל.

קרן ברק: אם אני הגשתי בקשה לתמיכת 3א, אף אחד לא מפרסם שלא קיבלתי.

אלכס קושניר: זה גם נכון.

קרן ברק: שקיפות זה דבר חשוב, ואני בעצמי אומר: והיה מחנך טהור.

קרן ברק: אני לא רוצה עמותות שסורחות.

אלכס קושניר: הסעיף הזה סופר-חשוב, ולקראת קריאה שנייה ושלישית נחשוב איך אנחנו עושים את זה כך, שמצד אחד זה יפורסם, ומצד שני נמזער את הנזק הפוטנציאלי לעמותות.

ולדימיר בליאק: נדמה לי שנמצא את האיזון, בסופו של דבר.

קרן ברק: תודה רבה.

דפנה רביד ברזלי: אני רואת חשבון, סגן נשיא לשכת רואי החשבון.

דפנה רביד ברזלי: בנושא הזה, הסיכום שדיברת עליו עכשיו מאוד חשוב.

דפנה רביד ברזלי: אני מכירה עמותות שלא קיבלו סעיף 46 על עניינים טכניים, או לא קיבלו ייצוג נכון.

דפנה רביד ברזלי: המתנדבים והאנשים עושים עשייה מדהימה, וחבל להכתים אותם.

דפנה רביד ברזלי: ברור לי שעצם האמירה – אפילו טכני – זה כתם עליהם.

דפנה רביד ברזלי: אם אפשר לסדר את זה בקריאה שנייה ושלישית, תבורכו.

דפנה רביד ברזלי: יותר חשוב להבהיר את העניין מלא להבהיר את העניין.

אלכס קושניר: יש לנו שלוש סוגיות לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אלכס קושניר: ראשית, מה קורה אחרי שהחוק עובר ואין עדיין אמות מידה חדשות.

אלכס קושניר: פה נחליט על תקופת זמן, ועד אליה שר האוצר יצטרך להביא לאישור ועדה את אמות המידה החדשות.

אלכס קושניר: עד אז, הישנות יהיו תקפות.

שלומית ארליך: מה קורה אם השר לא מביא בזמן?

אלכס קושניר: זהו, עוצרים.

אלכס קושניר: אין.

לירון נעים: צריך לחשוב מה קורה אם הוא מביא בזמן, אבל הוועדה לא מאשרת.

שלומית ארליך: אם הוא לא מביא בזמן, עוצרים.

לירון נעים: צריך לחשוב גם על תרחיש שבו שר האוצר מביא תקנות בזמן, אבל הוועדה לא מאשרת, או מאשרת בכפוף לתנאים שאינם מקובלים על שר האוצר.

לירון נעים: יכולים לקרות הרבה תרחישים, וצריך לתת את הדעת למצבי ביניים.

אלכס קושניר: נוכל לטפל בזה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אלכס קושניר: הנושא השני הוא ועדת ערר – הרכב הוועדה.

אלכס קושניר: יש פה הערה חשובה בנושא של היררכיה.

אלכס קושניר: אני מאמין שגם אותה ניתן לפתור.

אלכס קושניר: ההצעה שהצעתם נראית הגיונית, וצריך לדבר עליה אחר כך.

אלכס קושניר: הנושא השלישי הוא סוגיית הפרסום.

אלכס קושניר: אני אומר שוב, שסוגיית הפרסום מאוד מאוד חשובה.

אלכס קושניר: אנחנו מבינים שיש איזשהו סיכון לעמותות מעצם הפרסום, אבל מצד שני, זה מאוד מאוד חשוב, ולכן אנחנו נמצא את הדרך.

אלכס קושניר: אני מציע להקריא, להצביע לקריאה ראשונה as is ואז להתקדם.

שלומית ארליך: נציג חשכ"ל נמצא פה?

שלומית ארליך: לא.

שלומית ארליך: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אישור ועדת הכספים בקביעת מוסד ציבורי) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022 1.

שלומית ארליך: תיקון פקודת מס הכנסה – הוראת שעה בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה ועד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023) (להלן – תקופת הוראת השעה) יקראו את פקודת מס הכנסה כך: (1) בסעיף 9(2)(ב), בהגדרה "מטרה ציבורית", בסופה יבוא "שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע אמות מידה לבחינת פעילות למטרה ציבורית;" אנחנו משאירים את זה ככה בשלב הזה.

שלומית ארליך: מה הייתה ההערה שלך?

לירון נעים: כדאי שהסיפא תהיה אמות מידה לאישור מוסדות ציבור.

לירון נעים: ואולי כדאי למקם את זה בסעיף 46א ולא בסעיף 9.

שלומית ארליך: שקלנו את זה.

שלומית ארליך: אתה רוצה להשאיר את זה כרגע ככה?

אלכס קושניר: כן.

שלומית ארליך: (2) בסעיף 46 – (א) בסעיף קטן (א), המילים: באישור ועדת הכספים של הכנסת – לא ייקראו.

שלומית ארליך: ב.

שלומית ארליך: סעיף קטן (א2) – לא ייקרא.

שלומית ארליך: ג.

שלומית ארליך: אחרי סעיף קטן (א2) יבוא: "(א3) רשות המסים תפרסם באתר האינטרנט שלה את רשימת מוסדות הציבור שאושרו או שלא אושרו לפי סעיף קטן (א), או שבוטלה הקביעה לגביהם לפי סעיף קטן (א1), בסמוך למועד שבו ניתנה החלטה בעניינם.

שלומית ארליך: (א4) (1) מי שרואה את עצמו נפגע מההחלטה לפי סעיף קטן (א) או )

שלומית ארליך: א1), רשאי לפנות לוועדת ערר בתוך שלושים ימים ממועד החלטת השר כאמור.

שלומית ארליך: (2) ועדת הערר תמנה שלושה חברים, שהם: (א) החשב הכללי במשרד האוצר או מי שמינה מקרב עובדיו, והוא יהיה היושב-ראש.

שלומית ארליך: (ב) נציג רשות המסים שמינה המנהל.

שלומית ארליך: (ג) נציג משרד ממשלתי בתחום פעילות המוסד הציבורי שמינה המנהל הכללי של אותו משרד.

שלומית ארליך: (3) ועדת הערר תדון ותחליט בערר בתוך שלושים ימים ממועד הגשת הערר.

שלומית ארליך: (4) ועדת הערר תקבע את סדרי דיוניה, ככל שלא נקבעו.

שלומית ארליך: (א5) שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת אחת לשלושה חודשים, החל מיום ה' באלול התשפ"ב, (1 בספטמבר 2022) על כל אלה: (1) רשימת המוסדות הציבוריים, כאמור בסעיף קטן א', שאושרו על ידו, לרבות נתונים לגבי בקשות כאמור.

שלומית ארליך: (2) בקשות לקביעת מוסד ציבורי, כאמור בסעיף קטן א, שלא אושרו או שבוטלו על ידו, והנימוקים לכך.

שלומית ארליך: (א6) שר האוצר יעביר לוועדת הכספים של הכנסת אחת לשישה חודשים את פילוח הנתונים, בעניין המטרה הציבורית של מוסדות ציבוריים שאושרו, ושל מוסדות ציבוריים שלא אושרו.

שלומית ארליך: 2.

שלומית ארליך: תיקון חוק מיסוי מקרקעין שבח ורכישה – הוראת שעה.

שלומית ארליך: בתקופת הוראת השעה יקראו את חוק מיסוי מקרקעין, שבח ורכישה התשכ"ג–1963, כך שבסעיף 61(ד), המילים "באישור ועדת הכספים של הכנסת" – לא ייקראו.

שלומית ארליך: 3.

שלומית ארליך: הארכת תוקף.

שלומית ארליך: שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תקופת הוראת השעה, לתקופה נוספת שלא תעלה על שנתיים.

ינון אזולאי: יש פה משהו לגבי ועדת הערר?

אלכס קושניר: כן, יש שלוש סוגיות ואני אעדכן אותך.

אלכס קושניר: הראשונה הוא ועדת ערר.

אלכס קושניר: יש בעיה של היררכיה.

אלכס קושניר: מנהל רשות המסים הוא זה שמאשר, והעובד שהוא זוטר ממנו, דן בהחלטה שלו.

אלכס קושניר: יש איזושהי קונסטרוקציה אחרת שמשרד המשפטים מציע, ואפשר לדון בה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אלכס קושניר: הסוגיה השנייה היא מה קורה אם אמות המידה לא מאושרות או לא מובאות לאישור של ועדת הכספים.

אלכס קושניר: מה קורה עד אז?

אלכס קושניר: סיכמנו שלקראת שנייה ושלישית נקבע פרק זמן שבו הממשלה חייבת להביא את התקנות.

אלכס קושניר: עד אז, הישנות תקפות.

אלכס קושניר: לקראת שנייה ושלישית נדון מה קורה אם לא מביאים, או מה קורה אם הוועדה לא מאשרת.

אלכס קושניר: הסוגיה השלישית היא הפרסום.

אלכס קושניר: טוענים שפרסום של עמותות שלא אושרו, יכול לפגוע בעמותות.

אלכס קושניר: יכול להיות שזה עניין טכני, אבל התורמים הפוטנציאליים מתייחסים לזה כאל סטנדרט איכות.

אלכס קושניר: גם פה, אמרנו שיש ערך מאוד גדול של שקיפות.

אלכס קושניר: אנחנו נדון בו לקראת קריאה שנייה ושלישית, כדי לראות איך אנחנו ממזערים את הפגיעה הפוטנציאלית.

ינון אזולאי: למה לא פורסמו?

אלכס קושניר: אנחנו מבקשים לפרסם.

אלכס קושניר: הם אומרים שאם אתה מפרסם את אלה שלא אושרו, אתה פוגע בהם, כי יכול להיות שהם לא אושרו מכל מיני סיבות טכניות.

ינון אזולאי: כשקיבלנו עכשיו את הרשימה, היה כתוב: חסר ככה, חסר ככה.

אלכס קושניר: אבל לא קיבלת מה שלא אושר.

ינון אזולאי: אתה יכול לרשום שלא אושר מסיבה טכנית של חוסר מסמכים.

אלכס קושניר: זה מה שגם אני אמרתי.

אלכס קושניר: אנחנו מסכימים גם על זה.

ולדימיר בליאק: אני מבין שיש לך מגוון של נימוקים, ואתם יכולים לפרסם את הנימוק הראשי.

ולדימיר בליאק: יש משהו שמוביל אותך בסופו של דבר.

אפרת לקס: אנחנו חוששים שהנימוקים עשויים להיות אינטרפרטציה, ועשוי להיות מצב שזה יתפרש לא נכון, כאילו נפל פגם בפעילות העמותה.

אלכס קושניר: אפרת, אני סומך על יכולת הניסוח שלך במאה אחוזים.

ינון אזולאי: אל תרוץ לשם.

ינון אזולאי: אני הולך להגיש על זה אלף הסתייגויות.

קרן ברק: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להסתכל על זה מנקודת מבט אחרת.

קרן ברק: לפני שבועיים יצא מחקר מקיף על הנושא של מיצוי הסעיף.

קרן ברק: אנחנו מדברים על 2.8% מהנישומים, שמציעים את ההטבה הזאת בלבד.

קרן ברק: סך כל ההטבה – כ-518 מיליון שקל, כאשר הפוטנציאל הוא עוד 900 מיליון שקלים, שנשארים בקופת המדינה.

קרן ברק: בארצות הברית זה 10%, בקנדה זה 30%, בבריטניה זה 11% ובשוויץ זה 20%, כלומר אנחנו רחוק מאחור בהקשר הזה, גם בהקשר של תקרת הזיכוי.

קרן ברק: באופן כללי, אנחנו נמצאים מאוד מאחור, גם בהיבט של תקרת הזיכוי, ואולי דפנה תדבר על זה אחר כך.

קרן ברק: ככל שנשים עוד הגבלים ועוד מנעולים - - -

אלכס קושניר: להפך, אנחנו פותחים.

אלכס קושניר: אנחנו עושים בדיוק פעולה הפוכה.

קרן ברק: מעבר לעניין השקיפות, רצינו לנצל את הבמה המכובדת הזאת, להציף את זה שהסיטואציה כרגע היא שתכלית החוק לעידוד הפילנתרופיה או להשתתפות – לעודד אנשים, לעודד פילנתרופיה – מאוד מאוד לוקה בחסר.

קרן ברק: גם בזה נדרש שינוי לא דרך התיקון הזה, ועניינו אחר.

קרן ברק: נדרשת העלאת תקרת הזיכוי וגם שינוי שיעודד באמת תורמים למצות את התהליך.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: אנחנו מעלים להצבעה לקראת קריאה ראשונה את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אישור ועדת הכספים בקביעת מוסד ציבורי) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד.

אלכס קושניר: ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אישור ועדת הכספים בקביעת מוסד ציבורי) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022, אושרה.

אלכס קושניר: ההצעה אושרה פה אחד.

אלכס קושניר: ההצעה תונח על שולחנה של הכנסת, ולקראת קריאה שנייה ושלישית, נטפל בסוגיות שדיברנו עליהן כאן.

אלכס קושניר: תודה רבה.

דפנה רביד ברזלי: ביקשתי להעלות נושא אחרי ההצבעה.

דפנה רביד ברזלי: תודה.

דפנה רביד ברזלי: אני סגן נשיא לשכת רואי החשבון, אני יושבת-ראש ועדת המלכ"רים, והאג'נדה שלי היא קידום כלכלה חברתית.

דפנה רביד ברזלי: דיברתם הרבה על עמותות שלא קיבלו את אישור סעיף 46 מכל מיני סיבות.

דפנה רביד ברזלי: קודם כול, אני רוצה לברך על כך שאתם מקדמים את החקיקה לכאלה שכן יקבלו את סעיף 46.

דפנה רביד ברזלי: עכשיו קיבלו.

דפנה רביד ברזלי: ארז אורעד ורשות המסים, רשם העמותות והחשב הכללי עושים עבודה מצוינת לבדוק את העמותות האלה, ולראות שהן מוציאות לפועל את הפעילות החשובה שלהן.

דפנה רביד ברזלי: בסופו של דבר, העניין נתקע בזיכוי התרומות, ב-9 מיליון שקל.

דפנה רביד ברזלי: אני מייצגת עמותות בתחום הרווחה, בתחום החינוך ובתחום הרפואה, והן יכולות לעשות פי כמה הרבה יותר, ויש אנשים שרוצים לתת להן.

דפנה רביד ברזלי: אם רק נרים את מגבלת התרומות, נוכל לייצר הרבה יותר פעילות לטובת האוכלוסייה הנחלשת.

דפנה רביד ברזלי: אני חושבת שהעניין של 9 מיליון, שלא קיים בהרבה מדינות אחרות בעולם, הוא מגבלה מיותרת כי כבר בדקנו אותן.

דפנה רביד ברזלי: אנחנו יודעים שהגופים האלה יודעים לעשות את העבודה.

דפנה רביד ברזלי: בואו ניתן להם ולא נגביל אותם בסכומים.

דפנה רביד ברזלי: זו בקשתי, ואם יש דרך לקדם אותה, אני רתומה.

ולדימיר בליאק: קיבלתי בקשות והצעות בנושא הזה מכמה וכמה מקורות, גם בנושא הגדלת אחוז הזיכוי.

ולדימיר בליאק: אני מציע לקיים על זה דיון בוועדת המשנה.

דפנה רביד ברזלי: תודה רבה.

דפנה רביד ברזלי: אנחנו לרשותכם, גם בלשכה.

אלכס קושניר: תודה רבה, ניפגש לקראת שנייה ושלישית.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.