ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 287, 2022-05-31 12:00

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצעת חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש.

אלכס קושניר: אנחנו רוצים כרגע לעבור על השינויים בנוסח כפי שקבענו אתמול, כפי שמופיעים.

שלומית ארליך: התיקון הראשון בעמוד 3 הוא ביחס להפרשי הצמדה וריבית.

שלומית ארליך: בסעיף 3 דובר בוועדה על כך שכשמדובר באיחוד עוסקים, הכוונה לתקופת הזכאות.

שלומית ארליך: הכנסנו את זה גם ביחס לשותפות, שלעניין עוסק הרשום בתקופת הזכאות כשותפות לפי חוק מס ערך מוסף או עוסק הרשום בתקופת הזכאות כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי סעיף 56 לחוק האמור – לפי מחזור העסקאות המאוחד של השותפות או של העוסקים הרשומים יחד, לפי העניין.

שלומית ארליך: הוספנו את זה גם בעמוד 4, בפסקה (3), לגבי עוסק הרשום בתקופת הזכאות כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי הוראות סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף – הסכום שהיה מתקבל מצירוף של שני אלה, והכל אילולא היה העוסק רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר.

שלומית ארליך: בעמוד 7, בפסקה (12), בהגדרה של עוסק שממעט את כל אלה, ביקשתם שהמכפלה במקום 1.1 תהיה 1.15.

שלומית ארליך: בעמוד 8, את ההגדרה "תשומות שוטפות בשנת הבסיס", את ההתייחסות לנושא של קרובו ניסחנו כך: "תשומות שוטפות בשנת הבסיס" – אחת מאלה, לפי העניין, למעט תשומות של עוסק בשל רכישת טובין או קבלת שירות מקרובו אלא אם כן המנהל אישר לבקשת עוסק כי לגבי תשומה כאמור מקרובו מתקיימים אותם מאפיינים הקיימים לגבי תשומה הניתנת לעוסק מאדם שאינו קרובו.

שלומית ארליך: גיא, תסביר את זה.

גיא גולדמן: הכוונה לראות שגם מחיר העסקה וגם המוטיבציה לעסקאות והסיפור מאחוריהן זהה לעוסק שעושה עסקאות מכר או שירותים עם אדם אחר שאינו קרובו, שזאת התנהלות כלכלית עסקית רגילה.

שלומית ארליך: מה הם המאפיינים?

גיא גולדמן: כמו מחיר עסקה סטנדרטי, נפח פעילות שהוא הגיוני ומוצדק בהתחשב בתנאים הכלכליים העסקיים שהעוסק הזה פועל.

גיא גולדמן: כל הדבר הזה מהווה התנהלות סטנדרטית, לא משהו מוזר או חריג עם חשש למניפולציה בגלל שיש קרובים.

שלומית ארליך: בפסקאות (2) ו-(3) הייתה חסרה את ההתייחסות הבאה:

שלומית ארליך: לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי סעיף 131 לפקודה שאינן תשומות.

גיא גולדמן: יש פה השלמה לגבי ההוצאות שלא מדווחות בע"מ אלא בדוח מס הכנסה.

שלומית ארליך: לוקחים את כל התשומות בשנת הבסיס, ממעטים תשומות ציוד שנרכש ושנוכה בשלהן מס תשומות.

גיא גולדמן: גם תשומות שמשמשות לעסקאות במע"מ שלא חייבות בשיעור מע"מ רגיל אלא בשיעור אפס, וגם הוצאות שבכלל לא מדווחות במע"מ אלא במס הכנסה, יבואו בחשבון.

רמי יצקן: זה הופיע גם בחוק הקודם של הקורונה, זה לא השתנה.

ירון גינדי: הוצאות ביטוח שמתי בנוסחה?

רמי יצקן: לא מדובר עכשיו על פתיחה של ההוצאות עצמן.

רמי יצקן: לעסקים שיש עסקאות פטורות או עסקה מצורפת הדיווח למע"מ לא מופיע, ולכן אנחנו נזקקים להסתכל על הדוחות שהוגשו למס הכנסה.

רמי יצקן: זו אותה נוסחה מהקורונה.

ירון גינדי: נתתי לך דוגמה את הוצאות הביטוח שבקורונה לא הכנסנו לנוסחה.

ירון גינדי: האם עכשיו אני צריך להכניס אותן לנוסחה?

מירי סביון: זה לא בהקשר הזה.

מירי סביון: השאלה כאן אם מדובר בהוצאה קבועה או הוצאה שוטפת, כאשר כאן לא שינינו שום דבר לעומת מה שהיה בעבר.

שלומית ארליך: ולגבי הוצאות הביטוח?

מירי סביון: זה דיון אחר.

אלכס קושניר: נכנס או לא נכנס?

רמי יצקן: אני חושב שאין מקום לצרף אותם לצורך החישוב.

ירון גינדי: אתם מדברים פה על תשומות שלא חייבות במע"מ.

ירון גינדי: ביטוח זו תשומה שלא חייבת במע"מ, אגרות הן תשומות שלא חייבות במע"מ, ריבית זו תשומה שלא חייבת במע"מ.

ירון גינדי: האם מעכשיו אני צריך להכניס אותן לנוסחה?

רמי יצקן: לא נגרע מעוסק כזה ביחס לעוסק אחר.

רמי יצקן: לא נכליל לעוסק שממילא הביטוח לא מופיע אצלו גם את הביטוח בתוך התשומות.

מירי סביון: הנוסח זהה לנוסח של המענקים.

מירי סביון: הכוונה כאן להוצאות שוטפות.

מירי סביון: אם מסעדה קונה פירות וירקות וזה חלק מהתשומות שלה שלא חייבות במע"מ, זה יהיה חייב להיכלל.

מירי סביון: כשהמחזור של מסעדה יורד אז גם התשומות האלו יורדות.

מירי סביון: כנ"ל לגבי הוצאות מסוימות שאולי לא קשורות למע"מ והן הוצאות שוטפות.

מירי סביון: כן יכולות להיות הוצאות כמו ביטוח ואגרות שמטבען הן הוצאות שממילא נמצאות בתוך הקטגוריה של הוצאות קבועות שהעסק לא יכול לחסוך אותן שאותן לא צריך לכלול כאן.

מירי סביון: לא עשינו כאן שום שינוי לעומת המענקים הקודמים.

מירי סביון: זה מה שהיה במענקים הקודמים מבחינת הנוסח ומבחינת הפרשנות שלהם.

שלומית ארליך: התיקון הבא הוא בעמוד 10, בסעיף 2(1),(2) ו-(3), והוא מתייחס לכל הנושא של איחוד העוסקים.

שלומית ארליך: עוסק זכאי למענק אם מתקיימים לגביו כל אלה: (1) מחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 60 מיליון שקלים חדשים, ואם הוא עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף – מחזור העסקאות המאוחד של העוסקים הרשומים יחד אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים.

שלומית ארליך: את אותו תיקון יש בפסקה (2).

שלומית ארליך: בפסקה (3) הפחתנו את השיעור של 35% ל-25% ונעשה תיקון דומה לעניין של קרוב: אלא אם כן המנהל אישר לבקשת עוסק כי לגבי מכר או שירות כאמור מקרובו מתקיימים אותם מאפיינים הקיימים לגבי מכר או שירות כאמור הניתן לעוסק מאדם שאינו קרובו.

גיא גולדמן: ייתכן שאת הניסוח בפסקאות (1) ו-(2) נצטרך טיפה לשפר.

גיא גולדמן: על עוסק שפועל במסגרת איחוד עוסקים חלים כל תנאי הזכאות שיש בחוק לכל עוסק אחר שאינו חבר באיחוד עוסקים - גם מחזור של 60 מיליון וגם ה-1.15.

גיא גולדמן: אנחנו מוסיפים פה שאם המחזור של איחוד העוסקים שבתוכו הוא פועל עולה על 60 מיליון, זה לא ישלול את הזכאות שלו, ובלבד שהמחזור של האיחוד קטן מ-100 מיליון.

שלומית ארליך: בפסקה (5) התבקשנו להכניס תיקון שיתייחס לתקופת הזכאות.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ב), לעניין הפנקסים, הורדנו את המילים "לשנת הבסיס":

שלומית ארליך: פנקסיו לשנת המס 2022 נקבעו כבלתי קבילים בשל ליקוי שנמצא בהם ביחס לתקופת הזכאות, בקביעה שאינה ניתנת לערר או לערעור.

שלומית ארליך: בסעיף 3 פסקה (2) תיקנו את הסכומים כך שמחזור עסקאות שעולה על 50 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 100 אלף שקלים חדשים, במקום 3,750 יהיה 4,350 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: בפסקה (3), במחזור עסקאות שעולה על 100 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 150 אלף שקלים חדשים, במקום 4,600 שקלים חדשים יהיה 5,300 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: בפסקה (4), לגבי עוסק שמחזור העסקאות עולה על 150 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 200 אלף שקלים חדשים, זה יהיה 6,250 במקום 5,400 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: לעוסק שמחזור עסקאותיו עולה על 200 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 250 אלף שקלים חדשים זה יהיה 8,000 שקלים חדשים במקום 6,900.

שלומית ארליך: בפסקה (6), לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו עולה על 250 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים, זה יהיה 9,350 שקלים במקום 8,100 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: בפסקה (7), לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו עולה על 300 אלף שקלים חדשים כתבנו כך שלא יפחת מ-9,350 שקלים במקום 8,600 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (א) תיקנו כך שבמקום 35% יהיה 25%.

שלומית ארליך: בעמוד 12 הוספנו סעיף ביחס לנושא של פעילות מופחתת, את אותו נוסח שקיים היום בתקנות לגבי המענקים הקודמים: בקשה למענק לפי מחזור עסקאות 3א.

שלומית ארליך: (א) עוסק עצמאי שהיה לו חודש עם פעילות מופחתת באחד מהחודשים בתקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, בדרך האמורה, בסעיף קטן (ב), ולפיה יראו את מחזור העסקאות שלו בתקופת הבסיס כמחזור עסקאותיו בתקופה החליפית, מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית ומוכפל בשניים.

שלומית ארליך: (ב) הבקשה תוגש לפי טופס שקבע המנהל לפי סעיף 4(ד) לחוק, ויצורפו לה מסמכים הנדרשים להוכחת האמור בה, להנחת דעתו של המנהל.

שלומית ארליך: (ג) בסעיף זה – "חודש של פעילות מופחתת" – חודש שבו מחזור העסקאות של עוסק הופחת בשל אחת מהעילות המנויות בהגדרה "התקופה החליפית", ובלבד שפעילותו החלה לפני אותו חודש; "תקופת בסיס" – כמשמעותה בסעיף 2(3); "התקופה החליפית" – (1) לגבי עוסקת עצמאית שהיה לה בתקופת הבסיס חודש של פעילות מופחתת שבה לא עבדה 7 ימים או יותר בשל אחת מהעילות המנויות בסעיף 6 או 7 לחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954 – תקופת פעילותה של העוסקת ב-12 החודשים הרצופים הקודמים לחודש הראשון שבו היה לה חודש של פעילות מופחתת, או תקופת פעילותה בשנת הבסיס למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לה פעילות מופחתת כאמור, לפי בחירת העוסקת; (2) לגבי עסק עצמאי שהיה לו בתקופת הבסיס חודש של פעילות מופחתת שבה לא עבד 7 ימים או יותר בשל ימי שירות מילואים בצבא הגנה לישראל – תקופת פעילות בשנת הבסיס, למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לו פעילות מופחתת כאמור.

גיא גולדמן: יש עוסקות ועוסקים שבתקופת הבסיס היו בלידה או בשירות מילואים ואז מחזור העסקאות שלהם היה נמוך.

גיא גולדמן: לעוסקים ולעוסקות האלה נמצא פתרון.

ינון אזולאי: מה הפתרון?

גיא גולדמן: לנטרל את התקופה שבה הייתה הפחתת פעילות בשל הסיבות האלו.

ינון אזולאי: אתה עושה ממוצע?

גיא גולדמן: מסתכלים על השנה כולה, מחלקים ברמה חודשית ומכפילים ב-2.

גיא גולדמן: יוצרים תקופה בשבילם שמסתמכת על חודשים אחרים.

ינון אזולאי: אדם שבאותה תקופה של 2019 היה באשפוז ארוך – מה קורה איתו?

ינון אזולאי: צריך להתייחס אליו אותו דבר.

אלכס קושניר: יש דרך לעגן את זה עכשיו?

גיא גולדמן: היכולת של המשרד לטפל בבקשות כאלו היא מוגבלת.

גיא גולדמן: אנשים שהיו בשירות מילואים ויולדות קיבלו מעמד בדין.

ינון אזולאי: גם חופשת מחלה זה בדין.

אלכס קושניר: יש איזו שהיא הגדרה לזה?

ינון אזולאי: אני לא מכיר אותה.

אלישיב ממן: הרבה יותר קשה לנו להגדיר מה זו מחלה, ותהליך של השגה מאוד מורכב ויעכב את התשלום.

ינון אזולאי: תעשה לו השגה.

נעמה לזימי: גם האישורים מאוד ברורים פה.

נעמה לזימי: זה לא רופא משפחה, זה אשפוז.

ינון אזולאי: מדובר באשפוז, מדובר בחולה אונקולוגי שמאושפז בבית.

אלישיב ממן: נבחן את זה.

אלכס קושניר: בן אדם שאושפז בתהליך ארוך כזה, מקבל איזו שהיא קצבה תוך כדי.

נעמה לזימי: זו השאלה.

ינון אזולאי: אם הוא עצמאי הוא לא מקבל.

ירון גינדי: ממי הוא מקבל קצבה?

ירון גינדי: יש חוק חדש?

אלכס קושניר: אם יש לו ביטוח הוא מקבל על אובדן כושר עבודה.

ירון גינדי: ביטוח אובדן כושר עבודה מתחיל רק מהחודש הרביעי.

ירון גינדי: בודדים האנשים במדינת ישראל שיש להם אובדן כושר עבודה מהיום הראשון, זה ביטוח יקר מאוד.

מירי סביון: אנחנו מבינים את הסיטואציה, אבל יש קושי לאבחן בין חולה שאושפז לבין חולה אונקולוגי או חולה קשה.

אלכס קושניר: אתם יכולים להגיד שתבחנו מקרים כאלה במידה ויפנו אליכם?

מירי סביון: המבחן של המקרים האלה הוא מאוד בעייתי.

מירי סביון: יש פה שונות מאוד גדולה, אנחנו יכולים להתפרס להרבה מאוד מצבים שלא נוכל להכריע בהם.

מירי סביון: אין לנו ידע מתי המחלה קשה או לא קשה, מתי מדובר במחלה - -

נעמה לזימי: זה לא עניין של קשה.

מירי סביון: זאת הסיבה שבעבר כשהנושא הזה עלה לא נכנסנו לזה.

מירי סביון: במענקים הגדולים נעשית בחינה האם הירידה היא כתוצאה מהקורונה או לא, אבל במענקים הקטנים, בגלל שמדובר במענקים שמשולמים באופן אוטומטי וצריך קריטריונים מאוד חדים וברורים, יש קושי להיכנס לאירועים האלה של מחלות קשות וממושכות.

מירי סביון: כרגע אנחנו חוששים שזה יעמיס קושי בירוקרטי מאוד גדול וחוסר יכולת לבחון את הדברים.

ינון אזולאי: לא ביקשתי שזה יהיה אדם מחוסר הכרה או חי בקומה.

ינון אזולאי: דיברתי על כך שאדם שקיבל חופשת מחלה ארוכה, שעבר ניתוחים וטיפולים, יציג לכם את התיק הרפואי שלו, יוותר על החיסיון ויקבל את זה.

ינון אזולאי: לא צריך שהאדם יהיה מחוסר הכרה מאז.

מירי סביון: כרגע זה מעמיס קושי תפעולי ויהיה קושי גדול מאוד לבחון איזה מצבים רפואיים - -

גיא גולדמן: הנוסח שהוקרא בפניכם על ידי שלומית זה הנוסח שאושר בפעם הקודמת אחרי דיונים מעמיקים שהיו פה בוועדה.

אופיר כץ: אתם יכולים לשנות בכל שלב.

גיא גולדמן: לנו לא מוכרים דברים שנשארו בחוץ שלא קיבלו מענה בגלל נוסח כזה או אחר.

ירון גינדי: הם נותנים לכם את האופציה להחליט במצב שבו אב המשפחה או אם המשפחה היו חולים חודש ולא יקבלו עכשיו מענק.

גיא גולדמן: אני יכול גם לחשוב על מקרים שבהם לא היה מישהו שאושפז במשך חודש.

גיא גולדמן: לא חסרים סיפורים שאף אחד מאיתנו לא רוצה להיות בהם.

נעמה לזימי: מה למשל?

גיא גולדמן: כל אחד והסיפור האישי שלו.

אלכס קושניר: תנסו לחשוב על איזה שהוא פתרון.

נעמה לזימי: דיברנו רק על אשפוז.

ינון אזולאי: הפתרון הפשוט זה שתהיה אפשרות השגה עד 300,000.

אלכס קושניר: לכל חופשת מחלה אתה נותן?

אלכס קושניר: גם על חופשת מחלה של יומיים וחופשת מחלה של חודשיים?

ינון אזולאי: זה לא יומיים, מדובר ברוב החודש.

אלכס קושניר: מה זה "רוב החודש"?

אלכס קושניר: מה אם אדם היה 15 ימים, 14 ימים, 13 ימים?

ינון אזולאי: 13 זה לא.

אלכס קושניר: למה לא?

ינון אזולאי: כי זה לא רוב החודש.

אלכס קושניר: למה 15 כן?

ינון אזולאי: בגלל ש-15 זה רוב החודש.

אופיר כץ: צריך לקבוע מספר.

ינון אזולאי: למה על המילואים קבעת 7 ימים?

אלכס קושניר: זה לפי חוק, לא אני קבעתי.

ינון אזולאי: אז עכשיו תכניס בחוק משהו אחר.

שלומית ארליך: בעמוד 12, בסעיף 4(א) כתבנו שעוסק רשאי להגיש תביעה לקבלת מענק סיוע בעבור תקופת הזכאות, החל מ-14 ימים מיום פרסומו של חוק זה עד תום 90 ימים ממועד זה.

שלומית ארליך: בעמוד 13, בסעיף (5), לגבי קביעת זכאות למענק הסיוע, תיקנו כך שבמקום 120 ימים זה יהיה 100 ימים, ואם ביקש מהעוסק פרטים נוספים – רשאי הוא להאריך את המועד האמור בתקופה נוספת אחת בלבד של 20 ימים.

שלומית ארליך: הכנסנו את סעיף 8, שזה בהתאם לנוסח שהיה גם במענקים הקודמים, כך שזכות למענק סיוע ולמקדמה לפי חוק זה לעוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים אינה ניתנת להעברה, לשעבוד ולעיקול, בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מעוסק הזכאי למענק או למקדמה לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך; הוראות סעיף זה יחולו גם על מענק או מקדמה ששולמו לחשבון הבנק של העוסק, במשך 90 ימים מיום ששולמו כאמור.

שלומית ארליך: בסעיף 10 (א) ו-(ב), ככל שמדובר במענק ששולם לעוסק לרבות מקדמה בסכום שעולה על סכום המענק שהוא זכאי לו, הוא יצטרך להחזיר את ההפרש.

שלומית ארליך: עשינו כך שזה יהיה בתוספת הפרשי הצמדה וללא ריבית.

שלומית ארליך: אותו דבר בסעיף קטן (ב), על סכום היתר ועל הפרשי ההצמדה השמטנו את המילה "ריבית".

שלומית ארליך: יכול להיות שנצטרך לעשות גם פה איזה שהוא תיקון ניסוחי, כיוון שהיום ההגדרה מתייחסת לתוספת הפרשי הצמדה וריבית, אין הגדרה לתוספת הפרשי הצמדה בלבד.

שלומית ארליך: בסעיף 12(ב) הורדנו את שיעור הקנס מ-30% לשיעור של 25% מסכום ההפרש.

שלומית ארליך: סעיף 14(א)1): הרואה עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע למענק סיוע הניתן לפי חוק זה, לרבות בנוגע להטלת קנס בשל הגשת תביעה ביתר..

שלומית ארליך: וההחלטה בהשגה תהיה מנומקת ותינתן בכתב בתוך 120 ימים במקום 180 ימים.

שלומית ארליך: לגבי סעיף העונשין וסמכויות אכיפה ב-15(א) תיקנו כך שתנאי הזכאות הקבועים בסעיף 2(1), (2), (3) ו-(6), ללא הצדק סביר, והורדנו את סעיף 15 – סמכות להשיג ידיעות.

אלכס קושניר: הגדרנו בסעיף 2 מגבלת מחזור עד 100 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: כדי לאפשר ליותר עסקים להיכנס לתוך איחוד עוסקים נגדיל את זה ל-150 מיליון שקלים.

נירה שפק: אני חושבת שזאת החלטה מבורכת שתאפשר לרובם של העסקים להיכנס פנימה.

ינון אזולאי: אני מברך על ההחלטה, החלטה חשובה.

ינון אזולאי: נירה, כל הכבוד על ההתעקשות שלך.

נירה שפק: ינון, ההחלטה הזאת, ועשינו עבודה, נותנת מענה באמת טוב, באמת מבורך, והוא יותר מכפול ממה שהוצג בהתחלה.

ינון אזולאי: אם יש הבנה להעלות ל-150 מיליון, למה אין הבנה להעלות מ-60 ל-100 מיליון, להכניס את כל העצמאים הקטנים והבינוניים?

ינון אזולאי: זו אחת הדרישות המרכזיות שלנו כדי שנוכל להתקדם הלאה, אחרת זה יתעכב ויתעכב.

ינון אזולאי: אם אתם באמת רוצים לעזור לעצמאים קטנים ובינוניים, זו אחת הדרישות העיקריות שלנו.

אלכס קושניר: ינון, המטרה הייתה למקד את המענק לעסקים שנפגעו, לעסקים קטנים, ולכן הוחלט על הרף של 60 מיליון.

אלכס קושניר: אני חושב שזה מאוד סביר.

אלכס קושניר: אני מבין את הדרישה שלכם, אבל היא לא מתקבלת.

ינון אזולאי: עצמאים קטנים ובינוניים.

אופיר כץ: זה לפי ההגדרה.

שלומית ארליך: התיקון נכנס בסעיף 2(1) ו-(2).

אופיר כץ: האם ימי המילואים בצבא ההגנה לישראל כוללים גם את מג"ב?

אלכס קושניר: בטח.

מירי סביון: כן.

אלכס קושניר: תבדקו את זה לפני שאנחנו סוגרים את הנוסח סופית, זה יכול להיות אירוע פה.

אלכס קושניר: אני רוצה שנעבור להסתייגויות על החוק.

שלומית ארליך: מטרת החוק לגרום לכך שכמה שפחות עצמאים יקבלו פיצוי.

אופיר כץ: נכנסו פה הרבה חסמים על מנת שכמה שפחות עצמאים יקבלו את המענק.

אופיר כץ: אנחנו רוצים לאפשר לכמה שיותר עצמאים שנפגעו לקבל את המענק הזה.

אופיר כץ: אחרי שראינו שמכניסים פעם 10%, פעם 60 מיליון, פעם סכום מענק, אנחנו חושבים שהמטרה של החוק זה רק להגיד "עשינו חוק" וכמה שפחות עצמאים ייהנו מהמענק.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להעניק סיוע מינימאלי לעצמאים.

אופיר כץ: מדובר על אלה שנכללים ונותנים להם פחות כסף.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: הסתייגות מס' 2 – מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לסמן וי ולא לסייע באמת.

אופיר כץ: ראינו מסיבות עיתונאים מאוד מפוצצות על כמה רוצים לעזור לעצמאים, וגם הבטיחו שהם יקבלו סיוע וכל מי שנפגע יקבל, אבל בסוף מה שאנחנו רואים זה שסך הכל רוצים לעשות וי, לא באמת רוצים לעזור עד הסוף, לא רוצים להגיע לכמה שיותר עצמאים ולתת להם כמה שיותר כסף.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להוכיח שהעצמאים לא מעניינים את הקואליציה.

אופיר כץ: כשזה היה בכותרות הקואליציה ושר האוצר אמרו שהם לא מחלקים כסף ממסוקים, שהם ידעו איך למקד את הסיוע, ועכשיו אנחנו רואים את ההיפך הגמור.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להמשיך לרמוס את העצמאים.

ינון אזולאי: הבטחתם ולא קיימתם.

ינון אזולאי: הבטחתם סיוע לעצמאים בצורה מכובדת, אבל החוק שנכנס לפה רמס את העצמאים.

ינון אזולאי: כמובן שאנחנו יכולים יותר להרים וללחוץ בעניין מכיוון שאנחנו לא מחויבים לממשלה הזאת, אבל לולא אופוזיציה חזקה גם להישגים המעטים שיש פה לא היינו מגיעים.

ינון אזולאי: זה שאתם לא מביאים את זה ל-100 מיליון ואתם לא נותנים להם את האפשרות להשוות בין ינואר-פברואר 2020 לינואר-פברואר 2019 רק בשל בעיות טכניות, זה אומר שאתם לא באמת רוצים את העצמאים, זה אומר שאתם רומסים את העצמאים.

ינון אזולאי: זה לרמוס אותם פעם אחר פעם.

ינון אזולאי: אני חושב שההסתייגות של מטרת החוק זה מה שצריך להיות כדי שכל עם ישראל ידע שבאתם פה לרמוס את העצמאים, לא באמת לעזור להם, כי אם אתם רוצים לעזור להם תעלו את הרף לבינונים וקטנים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק למוטט כלכלית את העצמאים.

אופיר כץ: המטרה האמיתית של החוק הזה היא לא באמת לסייע לאותם עצמאים שנפגעו.

אופיר כץ: ראינו את זה גם עם חודש דצמבר שהם נפגעו ולא רוצים להכליל, גם עם הקריטריון של 10%, גם עם זה שלא רוצים להשוות בין השנים.

אופיר כץ: המטרה פה היא לא לסייע, לא לעזור לאותם עסקים שנפגעו ויהיה להם מאוד קשה להתרומם מהחודשים האלה שהם נפגעו.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: יש פה את ההסתייגויות של חבר הכנסת קרעי לגבי המטרה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לתת פרס קמצני ומוגבל לעצמאים שיצליחו לשרוד את חודשי ההתעללות של הממשלה המנותקת במחדל הקורונה.

ינון אזולאי: אופיר כץ ואני מצטרפים להסתייגות של שלמה קרעי.

ינון אזולאי: מה שמשרד האוצר רוצה לתת זה סכום זעום.

ינון אזולאי: נכון שהעלינו אותו, אבל זה עדיין לא מספיק לאותם עסקים.

ינון אזולאי: אנחנו חושבים שצריך לעשות הכל על מנת להגדיל את המענק וגם להעלות מ-0.4 ל-0.5.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: יש עוד קובץ של הסתייגויות מטעם חברי הכנסת ביטן, גפני, אזולאי, קרעי, אמסלם, רוטמן ופינדרוס.

שלומית ארליך: מטרה החוק להזכיר לציבור כי הניהול הכושל של גל האומיקרון פגע בבריאותם ובפרנסתם של עשרות אלפי ישראלים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לתת לשר האוצר להתנער מאחריותו על הבטחותיו.

אופיר כץ: ראינו את מסיבת העיתונאים המפוצצת של שר האוצר שלא רצה לתת שקל לעצמאים.

אופיר כץ: מה שהוא רצה זה להראות "הנה אני כן עושה, רק תרדו ממני".

אופיר כץ: כשראינו את החוק הזה שקיבלנו מהמשרד, הבנו שהעצמאים לא מעניינים אותו, הם לא בסדר העדיפויות שלו.

אופיר כץ: הוא הביא חוק כזה קמצני שלא באמת בא לעזור לעצמאים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה להחריב את עמוד השדרה של כלכלת ישראל.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, הבאתם מראש את החוק הזה קמצני, מוגבל מאוד, תרנגולת מרוטה.

שלמה קרעי: תלשתם לתרנגולת את כל הנוצות מהראש, אבל אז הגדלתם בעוד 15%, עשיתם השוואה, שהיא עבודה בעיניים, רק למענק של ההוצאות הקבועות כאילו לא היו מענקים נוספים, וחילקתם עוד כמה פירורים.

שלמה קרעי: השארתם הרבה מאוד עצמאים שכבר חצי שנה מחכים.

שלמה קרעי: אם זה כל מה שאתם מוכנים לתת להם, יכולתם לתת להם את זה כבר לפני חצי שנה, למה חיכיתם כל כך הרבה זמן?

שלמה קרעי: על מה כל הדיונים?

שלמה קרעי: על דקדוקי העניות האלה של עוד שקל פה ועוד שקל שם?

שלמה קרעי: על כן קנס או לא קנס?

שלמה קרעי: חוק כזה מוגבל וקמצני יכולנו לתת לפני חצי שנה בלי יותר מידי דיונים.

שלמה קרעי: חשבנו שבסוף הדיונים באמת יצא כאן משהו הרבה יותר משמעותי, אבל לצערי לא.

שלמה קרעי: זמנכם עובר בקרוב.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה להתנכל בענפי התיירות הנכנסת, הוראות הדרך והפקות האירועים.

ינון אזולאי: ישבו פה המלונאים שאמרו שהם נפגעו בקורונה והפיצוי שנתנו להם לא היה פיצוי מושלם.

ינון אזולאי: הם באו ודיברו פה על המע"מ שנלקח מהם והם ביקשו להעלות מ-0.4 ל-0.5 כדי שזה יכסה להם.

ינון אזולאי: הם היחידים במשק שלא התאוששו מהמכה של הקורונה.

ינון אזולאי: אתם פה עוד יותר מעמיקים את הקרע בכיס של התיירות הנכנסת ושל ענף האירועים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק זה לעודד עלייה של אלה שאינם מוגדרים יהודים על פי ההלכה.

ינון אזולאי: מטרת החוק זה לעודד את אלה שמעוניינים לעשות עלייה אבל אינם מוגדרים כיהודים על פי ההלכה.

ינון אזולאי: כל מה שאתם עושים זה בשביל לחזק עוד קצת ולתת עוד קצת לאנשים שרוצים את זה, העיקר שיצביעו בעד.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לתקן את חוק הלאום.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר את עליית מחירי הדירות ב-16% רק במהלך השנה האחרונה.

אופיר כץ: זה אירוע מאוד מעניין שאנחנו במחירי הדירות מגיעים למספרים שהרבה זמן לא ראינו פה.

אופיר כץ: אני חושב שבמצב כזה לא היינו אמורים לראות את שר הבינוי והשיכון, הוא היה צריך להתחבא במשרד.

אופיר כץ: במקום לראות איך הוא מוריד את המחירים של הדירות, אנחנו רואים את שר הבינוי והשיכון - הוא כנראה לא מבין שזה התפקיד שלו היום, מישהו צריך להזכיר לו שהוא לא שר הבריכות והמים - מסתובב במליאה כל היום עם כל הקומבינות הפוליטיות של ההוא עם קיזוז, ההוא אחד יותר, ההוא אחד פחות.

אופיר כץ: שר השיכון צריך לטפל במחירי הדירות המטורפים, לא להסתובב במליאה ולדאוג לקיזוזים ולקומבינות פוליטיות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להכניס מחבל שירה על כוחותינו לבית חולים בישראל על מנת לטפל בו ולהחזיר אותו חזרה לג'נין כדי שיוכל לשוב ולירות עלינו.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לסטודנטים באוניברסיטת תל אביב להניף דגלים של פלסטין.

אופיר כץ: זה לא רק באוניברסיטת תל אביב.

אופיר כץ: מאז שזה נכתב אנחנו רואים את זה כבר בעוד מקומות.

אופיר כץ: אני רוצה לברך את הממשלה שאפשרה חופש הצבעה על החוק ומקווה שזה משהו שהם מאמינים בו.

אופיר כץ: ראינו את ההדלפה מתוך ועדת השרים על כך שזאב אלקין יצא כמי שמגן על הדגל.

אופיר כץ: אני מקווה שנוכל למגר את התופעה הזאת על ידי החוק שחבר הכנסת אלי כהן הגיש.

אופיר כץ: מי שמניף את דגל פלסטין מוזמן לעזוב את ישראל, ללכת לגור בעזה, ללכת לגור ברמאללה, כי אני בטוח שגם שם הוא "יקבל" ביטוח לאומי, ביטוח רפואי ואת כל הזכויות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להראות כמה אנו ארץ אוכלת יושביה.

ינון אזולאי: החוק הזה בא לסכסך בין העצמאים הקטנים לעצמאים הבינוניים על ידי זה שקבעתם עד 60 מיליון.

ינון אזולאי: צריך לזכור שיש עדיין חבר'ה שנמצאים בתוך הפול של ה-40 מיליון שנקראים קטנים ובינוניים שלהם אתם אומרים שהם לא יקבלו.

ינון אזולאי: זה גורם לסכסוך.

ינון אזולאי: מה קורה כשמסכסכים ביניהם?

ינון אזולאי: יש מריבות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לחמאס לבנות עמדת תצפית 20 מטר מהגדר ומישובים ישראלים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לעשות צחוק מעסקים קטנים.

שלמה קרעי: שים לב מה הם תנאי הסף, אלכס.

שלמה קרעי: תנאי הסף מתחיל מ-18,000 שקלים עד 60.

שלמה קרעי: מי קבע 18,000?

שלמה קרעי: מה, בגלל שזה 1,000 פעמים חי?

שלמה קרעי: למה לא עשיתם 61 מיליון 500,000?

אלכס קושניר: גם אתה עשית 18 בחוק הקודם.

אופיר כץ: למה באמת 18?

גיא גולדמן: זה אומר שזה צריך להיות עסק עם פעילות מינימאלית.

אופיר כץ: ואם הוא עושה 15,000?

שלמה קרעי: ההבדל הוא בין 1,250 ל-1,500.

שלמה קרעי: למה המספר לא עגול?

גיא גולדמן: זה סדר הגודל שהיה בחוק הקודם.

שלמה קרעי: מה אם אנחנו מתעקשים עכשיו על העניין הזה כדי שלא תעשו צחוק מעסקים קטנים?

אופיר כץ: יש בעיה להוריד ל-15,000?

אופיר כץ: זה כסף קטן.

אלכס קושניר: תבדוק איך קיבלו החלטה על 18,000.

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות, מי נגד ההסתייגות?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אופיר כץ: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה להחריג מהמענק את התיירות הנכנסת.

אופיר כץ: יש פה עצמאים שנפגעו הכי הרבה מכל האירוע הזה של האומיקרון, הם סחבו את הפגיעה גם אחרי שהעסקים האחרים חזרו והתאוששו.

אופיר כץ: במקום ללכת לקראתם נוספו פה כל מיני סעיפים כדי למנוע מהם לקבל את הזכאות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק להחריג את העסקים העונתיים כמו תערוכות וכיוצא באלה.

אלכס קושניר: ניתן להם פתרון בהשגה, הם יוכלו דרך השגה לקבל את זה.

ינון אזולאי: אני מושך את ההסתייגות הזאת.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה העברות תקציביות של כמיליארד שקלים חדשים במסגרת תכנית החומש לחברה הערבית כתנאי להחזרת סיעת רע"מ מההקפאה להצבעות בכנסת עם הקואליציה ולהמשך כהונה של הממשלה.

אופיר כץ: אני עדיין לא מתאושש מאותה ישיבה שבה הייתה העברה תקציבית של 200 מיליון שקלים לרשויות הערביות.

אופיר כץ: זאת הייתה הפעם הראשונה שאנשי משרדי הממשלה אמרו שאין הגדרה מדויקת לאן הכסף הזה הולך.

אלכס קושניר: הם אמרו שזה הולך לתקציב שוטף.

אופיר כץ: בקיצור, הם עושים עם זה מה שהם רוצים.

אופיר כץ: אני לא מכיר דבר כזה תקציב שוטף.

אופיר כץ: אם יש העברות כאלו שנקראות תקציב שוטף, מה שאני לא מכיר מהעברות שעשינו, אני חושב שגם נתיבות, גם אופקים, גם דימונה וגם קרית שמונה היו מאוד שמחים לקבל תשלום שוטף במאות מיליונים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר את הפיכת הבית הפרטי של ראש הממשלה ברעננה למעון רשמי.

אופיר כץ: מדובר בכספי מסים.

אופיר כץ: יש פה ראש ממשלה שחושב שהוא יכול לעשות מה שהוא רוצה בכספי המסים בזמן שאנחנו נלחמים פה על כל שקל למען העצמאים.

אופיר כץ: הוא מחליט על דעת עצמו להעביר את הכתובת לרעננה, בלי לדווח לנו, שאנחנו הגורם המפקח, ובלי לדווח לאף אחד.

אופיר כץ: יש מסכת של שקרים שהרבה אנשים מעורבים בזה, הרבה בעלי תפקידים.

אופיר כץ: אחרי שהוא מעביר את הכתובת הוא גם זורק עשרות מיליוני שקלים לשיפוץ בית שאוטוטו לא יהיה מה לעשות איתו.

אופיר כץ: פשוט בושה וחרפה.

אופיר כץ: אני קורא לך שוב, אדוני היושב ראש, לקיים דיון, אנחנו הוועדה המפקחת, זה תפקידנו, וגם העיר על זה מבקר המדינה.

אופיר כץ: בוא נקיים דיון שאליו יבואו אנשי משרדי ראש הממשלה והיועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה ויסבירו לנו מי נתן את ההוראה להעביר את המעון הרשמי מירושלים, מה הם הסכומים.

אופיר כץ: בכל הוצאה שהמדינה מוציאה אנשי המקצוע נותנים לנו פירוט.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר להמשיך במכירת החיסול של המדינה למועצת השורא.

שלמה קרעי: אתם באים ומתקמצנים כאן באופן מחפיר כלפי העצמאים, כלפי מגזרים מסוימים שנפגעו הרבה יותר קשה, אתם מחריגים מפה ומחריגים ומשם.

שלמה קרעי: קבעו מחיר מטרה מראש ואת כל הכסף שחררו לחברת הכנסת זועבי, לאחמד טיבי, לעבאס.

שלמה קרעי: אחרי שכבר קבעו מה תהיה התוצאה של פונקציית המטרה, הכניסו אילוצים לתוכה כדי שהתוצאה תתאים למספר שהם קבעו מראש.

שלמה קרעי: את החוק המחפיר הזה את צריכים לתקן באופן מאוד מאוד משמעותי.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: אולי בהזדמנות הזאת גיא יסביר את העניין של ה-18,000 שקלים ואת העניין של מג"ב.

גיא גולדמן: 18,000 שקלים זה סכום שהופיע גם במענקים הקודמים.

גיא גולדמן: זה עולה בקנה אחד עם סכום המענק המינימאלי של 3,000 שקל לחודשיים, כדי שלא ייווצר מצב שהמענק גדול יותר מהמחזור.

אלכס קושניר: ולגבי המילואים?

גיא גולדמן: מג"ב נכלל בתוך העניין של המילואים.

אופיר כץ: ואם זה 15,000?

אלכס קושניר: אז המענק יותר גדול מהמחזור.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר את העברת חוק נאשם בפלילים.

אופיר כץ: כל עם ישראל רואה היום איך ניסו לתפור ראש ממשלה.

אופיר כץ: האמת שגם הצליחו על ידי כך להפיל ראש ממשלה מכהן ואת כל מחנה הימין.

אופיר כץ: זה נראה כאילו קודם כל הם מסמנים את הבן אדם, רק לאחר מכן חושבים במה להאשים אותו.

אופיר כץ: ראינו את זה עם גל הירש, היום אנחנו רואים את זה עם נתניהו.

אופיר כץ: זה פשוט מטורף שאצלנו במדינה יש קבוצה של אנשים שיכולים לעשות הפיכה שלטונית ואין אף אחד שיפקח, אף אחד שיבקר, אף אחד שיעצור את הדבר הזה.

אלכס קושניר: יש בית משפט, לא?

אופיר כץ: מה קרה עד בית משפט?

אופיר כץ: זה לא השפיע על אנשים?

נעמה לזימי: מה, השופטים זה לא הבעיה פה?

אלכס קושניר: בוא נחכה לגזר דין.

אופיר כץ: אתה לא יכול להתעלם מהעובדה שכל התהליך עד עכשיו גרם לזה שנתניהו לא בשלטון היום.

אופיר כץ: אני חושב שהמכה העצומה ביותר היא לפרקליטות שגם כך אמון הציבור בה היה בתחתית.

אופיר כץ: העם בישראל מספיק חכם להבין מה הולך שם, מה קורה שם, איך מקבלים את ההחלטות.

אופיר כץ: מה שהיה בבית המשפט זאת פשוט בדיחה אחת גדולה.

אופיר כץ: זה פשוט עצוב שגוף שאמור להיות הגוף עם אמון הציבור הכי גבוה שיכול להיות, בכל סקר שאנחנו רואים זה אחד מהגופים עם הכי פחות אמון הציבור.

אופיר כץ: את החודשים האלה, או כמה שזה לא ייקח, כאשר אני מקווה שזה ייקח כמה שפחות זמן, אנחנו נתקן, אבל את בדק הבית הרציני צריך לעשות בפרקליטות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: מי בעד הסתייגות מס' 20?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה החדשה לבגוד בערכי היהדות.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לראש הממשלה להיות הגורם המתווך בין רוסיה לאוקראינה בזמן שהוא מזניח את הביטחון של תושבי ארצו.

אופיר כץ: האמת ש"מגיע" שאפו לראש הממשלה, אנחנו רואים את פירות השלום שהוא הצליח להביא בין רוסיה לאוקראינה.

אופיר כץ: הוא בנה לו תדמית של איזה מדינאי שעושה שלום בין מדינות.

אופיר כץ: פשוט בדיחה עצובה הבן אדם הזה.

אופיר כץ: בכל מה שהוא נוגע הוא מביך את עצמו.

אופיר כץ: מה שקרה פה זה שחלק מהאנשים שלו התעשתו ועזבו.

אופיר כץ: אפשר לצמצם בצורה משמעותית את האבטלה עם כל התקנים הפנויים שיש במשרד ראש הממשלה.

אופיר כץ: כולם מבינים את הבלוף שנקרא נפתלי בנט ועוזבים אותו - חברי כנסת, אנשי מקצוע, אנשי אמון.

אופיר כץ: כולם אחד אחרי השני עוזבים.

אופיר כץ: אני מקווה מאוד שגם חברי כנסת נוספים יעזבו, כדי שנחזיר אתכם מהר מאוד לאופוזיציה.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אופיר כץ: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לבנות ביהודה ושומרון.

אופיר כץ: אני רוצה לברך את חברי מרצ שהולכים להצביע בעד החוק של יהודה ושומרון.

אופיר כץ: אנחנו באמת שמחים שאתם סוף סוף מתחברים לאידיאולוגיה שלנו.

אלכס קושניר: הבעיה שאתם תצביעו נגד.

אופיר כץ: אנחנו שמחים שאתם מבינים את מה שאנחנו מבינים כל כך הרבה שנים.

אופיר כץ: 10 חודשים בקואליציה גרמו לכם להבין מה טוב לעם ישראל, להבין שיהודה ושומרון זה שלנו, חלק בלתי נפרד מאיתנו.

אלכס קושניר: אתם תצביעו בעד?

אופיר כץ: אנחנו שמחים שזה גרם לכם להבין שאנחנו צריכים לדאוג להם גם בחקיקה, גם בתקציבים לפחות כמו שמעבירים לרשויות הערביות, ושיש לנו עוד דרך ארוכה ביחד.

אלכס קושניר: אופיר, אתם תצביעו בעד

אופיר כץ: את ההצבעות שלנו אתם תדעו בדקה ה-93.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לא לבנות בירושלים.

אופיר כץ: לא רק שלא בונים בירושלים, אנחנו גם רואים מעבר של מקום שהיה צריך להיות בירושלים עובר לרעננה.

אופיר כץ: מעון ראש ממשלה, גם ברמה הסמלית - הרי בנט משכין שלום עולמי, הוא מארח את כל המדינאים הגדולים, לא בשבילו להתעסק בסילמן ואורבך – אמור להיות בירושלים.

אופיר כץ: בושה וחרפה שבזמן שאנחנו מקדמים מעבר של כל משרדי הממשלה לירושלים, מגיע נפתלי בנט ומחליט שהוא מעביר את זה לרעננה.

אופיר כץ: אני לא חושב שיש עוד מדינה שבה כל אחד בוחר איפה נוח לו שיהיה מעון ראש הממשלה.

אופיר כץ: זה צריך להיות בירושלים, זה אמור להיות בירושלים, והוא פשוט מבזה את ירושלים בזה שאת הסמל הזה הוא מעביר לעיר אחרת.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לא לבצע מיפויים בשטחים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לא להיכנס לערים מעורבות.

אופיר כץ: אני חושב שמה שהוא התכוון בלא להיכנס לערים מעורבות זה מבחינה תקציבית, רק הוא לא ציין את זה.

נעמה לזימי: מי זה?

אופיר כץ: ינון.

אופיר כץ: אנחנו יודעים שיש לנו ערים מעורבות.

אופיר כץ: יש לנו את לוד, את רמלה, את עכו, את מעלות, את נוף הגליל.

אופיר כץ: אם העיר מוגדרת כעיר מעורבת שיש בה מעל 20% אוכלוסייה ערבית, למה חלק מהתקציבים שהעברנו לרשויות הערביות לא הלכו לערים האלו?

אופיר כץ: לא מדובר בערים כמו סביון עם הלמ"ס 9 או 10, מדובר בערים מורכבות שצריכות כל סיוע.

אופיר כץ: זה עצוב שמנדים את הערים האלו בגלל שראש העיר הוא יהודי ולא ערבי.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אופיר כץ: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לעבור על פסיקת בג"ץ ולא לפנות את חאן אל אחמר.

אופיר כץ: אני זוכר שבתקופת הבחירות כל הנציגים שהיום נמצאים בקואליציה עמדו שם במדי שטח, במדי ב', ואמרו שביבי הבטיח ולא פינה, שהדבר הראשון שהם יעשו כשהם יקימו את הממשלה זה לפנות את חאן אל אחמר.

אופיר כץ: אם אני אגיד שהם הבטיחו ולא קיימו, אני לא אחדש פה שום דבר.

אופיר כץ: הרוב זה שקרים, הבטחות שלא קוימו, מה שחשוב זה הכיסא, לכן בוא נעבור להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לא לתקוף באיראן.

אופיר כץ: מה שהיה עם משמרות המהפכה באיראן מזכיר לי את ה-35% ואת ה-25%.

אופיר כץ: שמתם 35% כשאתם יודעים שזה צריך להיות 25%, אבל אז שיניתם ל-25% והגדרתם את זה כהצלחה.

ינון אזולאי: גיא, מה הרעיון מאחורי זה שהעליתם מ-100 ל-150 מיליון?

גיא גולדמן: זה בא בתגובה לבקשה של חברת הכנסת שפק.

ינון אזולאי: מה זה קשור?

ינון אזולאי: אני ביקשתי להעלות מ-60 ל-100.

גיא גולדמן: הועלו טענות מתחילת הדיונים בוועדה על כך שהמגבלה של איחוד עוסקים שוללת זכאות מעוסקים מסוימים.

גיא גולדמן: הוועדה מצאה לנכון להקל במגבלה הזאת של ה-60 מיליון ברמת האיחוד.

גיא גולדמן: הייתה הקלה ראשונה שהעלו ל-100, אחר כך הייתה הקלה נוספת שהעלו ל-150.

ינון אזולאי: מה קרה בין 100 ל-150?

ינון אזולאי: למה דווקא 150?

גיא גולדמן: אתם אלה שמאשרים בסופו של דבר את הצעת החוק.

ינון אזולאי: מה הקשר?

גיא גולדמן: הרבה פעמים הוועדה מקבלת החלטות על סמך פשרות, מקבלת החלטות על הגמשות מסוימות.

ינון אזולאי: אתה אומר שלא היה בזה שום שיקול, שום היגיון, ביקשתם – קיבלתם.

גיא גולדמן: זה לא שונה מהרבה החלטות אחרות שהוועדה קיבלה כשרצו להוביל לכיוון מסוים או מגמה מסוימת.

גיא גולדמן: אני לא אגיד שכל מספר זוכה, אבל באיזה שהוא מספר הוועדה החליטה לחתוך.

ינון אזולאי: הוועדה החליטה לחתוך ב-150.

גיא גולדמן: מבחינת הממשלה עדיף מספר כמה שיותר נמוך.

ינון אזולאי: ביקשתי ממך להעלות ל-100 מיליון, שזה לא כל מספר זוכה, זה נמצא באיזה שהוא חוק.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים לעבוד בהיגיון, אבל אתם לא מוכנים לזה.

אלכס קושניר: אני אגיד לך מאיפה נולד ה-150 מיליון.

אלכס קושניר: בהתחלה העלינו ל-100, אבל אז היה עוד ניסיון לעזור לעסקים קטנים שנמצאים בתוך האיחוד על ידי הגדרה שתכניס את העסקים עד ל-300,000 שקל מחזור, מה שיצר הרבה מאוד תסבוכת משפטית.

אלכס קושניר: כדי לפשט את ההליכים ולהכניס כמה שיותר עסקים, החלטנו להגדיל בעוד 50%.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לא לתקוף בלבנון.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לא לתקוף בעזה.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה לאבד את ההרתעה מול איראן.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת החוק לאפשר לממשלה להעביר את רפורמת הגיור ולאשר גיור קונסרבטיבי.

ינון אזולאי: בהסתכלות שלנו האורתודוכסים יש הבדל מהותי בין רפורמי לקונסרבטיבי.

ינון אזולאי: הקונסרבטיבים הם קצת יותר קרובים לאורתודוכסים, רק הם נמצאים בפיגור אחרי הרפורמים.

ינון אזולאי: לקח להם, למשל, זמן עד שהם הגיעו למקום של עלייה לתורה של אישה.

ינון אזולאי: הם פחות בכותרות מאשר הרפורמים.

ינון אזולאי: מכיוון שגם מה שקורה אצלם הוא בעייתי לא הסכמנו לגיור שלהם.

ינון אזולאי: אני לא בטוח שהם יסמכו על גיור רפורמי, אבל גם אצלם ההקלות הם לא לפי ההלכה.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה להעביר את רפורמת הגיור ולאשר גיור רפורמי.

ינון אזולאי: גיור רפורמי הוא גיור שלא על פי ההלכה.

ינון אזולאי: אלה שבאו והם לא יהודים הולכים להתגייר בגיור רפורמי.

ינון אזולאי: גיור רפורמי יכול להיעשות בכמה אופנים.

ינון אזולאי: אם פעם זה היה יכול להיות בפקס, היום זה יכול להיות במייל.

ינון אזולאי: כשאנחנו נלחמים כנגד הרפורמים, אנחנו נלחמים כנגד אלה שעושים פרובוקציות.

ינון אזולאי: גם אותן נשים מטעם הרפורמים שמגיעות לכותל מידי חודש כדי להכניס ספר תורה, לא עושות את זה בגלל שהן מאמינות בתורה, במה שכתוב שם.

ינון אזולאי: הן גם לא מאמינות בכותל.

ינון אזולאי: אמר גלעד קריב באחד מהראיונות שלו שהוא לא מבין למה הכותל או בית המקדש נמצא בירושלים, שהוא היה בונה את זה בתל אביב.

ינון אזולאי: מזל שהוא לא יכול לבנות, כי הוא באמת היה בונה את זה בתל אביב.

ינון אזולאי: זו הבורות של האדם הזה.

ינון אזולאי: תדעו שמי שמתגייר בגיור רפורמי הוא לא יהודי, ואני לא מדבר על יהודי שהוא רפורמי.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות, מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

ינון אזולאי: רביזיה.