ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 288, 2022-05-31 14:30

אלכס קושניר: אני רוצה להתחיל את הדיון ולהזכיר לכולם שבמהלך הדיונים על חוק ההסדרים עשינו שתי רפורמות מאוד משמעותיות בשני חוקים.

אלכס קושניר: בחוק עידוד השקעות הון נתנו הטבות מס משמעותיות מאוד, כולל שינוי מודל עבור יזמים שפועלים בתחום הזה של שכירות ארוכת טווח, ועשינו רפורמה משמעותית במה שקשור לקרנות ריט.

אלכס קושניר: אמרנו אז שנעשה מעקב אחרי התהליכים שקורים בשוק בעקבות זה, וזה בדיוק מטרת הדיון.

אלכס קושניר: בדיון הזה אני רוצה שנתמקד בעיקר בקרנות הריט, לראות איך השינויים שעשינו משפיעים.

אלכס קושניר: אני מזכיר לכם שבמהלך הדיונים אז דיברנו על הנושא של מתן ערבות לקרנות ריט על מנת להוזיל את עלויות המימון שלהן, זאת בתמורה להקצאת חלק מהדירות בשכירות מופחתת.

אלכס קושניר: אני חייב להגיד שמאז לא התקדמנו יותר מידי.

אלכס קושניר: נפגשתי פעם אחת עם החשב הכללי בנושא הזה והוצג לי איזה מודל כללי כזה, לא מודל אמיתי.

אלכס קושניר: על רקע המצב שאנחנו רואים בשוק הדיור, עליות מחירי הדירות ועליות מחירי השכירות, אני חושב שזה הזמן לעשות עוד מאמץ על מנת להנגיש בכמות יותר גדולה ובמחיר זול יותר את האלטרנטיבה של דירה להשכרה, לא דירה בבעלות, לאותם אלה שהיום מבקשים את הדיור ואת הדירות.

אלכס קושניר: אני מבקש מחברת דירה להשכיר לתת לנו איזו שהיא סקירה.

אוראל יפרח: אנחנו ניתן איזו שהיא סקירה קצרה כדי לרענן את הזיכרון של כולם מה זה המוצר הזה של דיור להשכרה, מה עשינו עד עכשיו, ולאן הולכים קדימה.

אוראל יפרח: אני חושב שאת מה שהעברנו בהסדרים ביחד, גם אנשי האוצר, חשב כללי, משרד השיכון, רמ"י וכן הלאה, אנחנו רואים בשטח.

אוראל יפרח: יש פשוט מהפכה בתחום השכירות ארוכת הטווח בישראל, הדבר הזה סידר את השוק.

אוראל יפרח: היזמים היום מתכוונים בהתאם לחקיקה החדשה, בהתאם לרגולציה החדשה, ואנחנו רואים את זה גם במכרזים שלנו וגם בפניות של אותם יזמים וקרנות ריט אלינו על מנת ליישם את הדבר הזה.

אוראל יפרח: אני אתן בקצרה רקע על הדיור להשכרה בישראל.

אוראל יפרח: אנחנו היום בישראל עם סדר גודל של 30% שכירות, 70% בעלות.

אוראל יפרח: כשאנחנו משווים את הנתונים האלה למדינות ה-OECD, אנחנו רואים שפחות או יותר, ואנחנו מנטרלים רגע את מדינות מזרח אירופה שקצת שונות בהיבט הזה, היחסים די בטווח הנורמה.

אוראל יפרח: אלא מה?

אוראל יפרח: שבתוך ה-30% השכרה במדינת ישראל, שזה סדר גודל של 800,000 משקי בית, פחות מאחוז גרים בשכירות ארוכת טווח.

אוראל יפרח: במדינות ה-OECD בין 20% ל-65% גרים בשכירות ארוכת טווח בכל מיני מודלים.

אוראל יפרח: המשימה שלנו כחברה, כממשלה וכמחוקקים לצמצם את הפער ולראות איך אנחנו נותנים מוצר טוב יותר לשוכרי הדירות במדינת ישראל, יוצרים להם אלטרנטיבה ראויה לדיור בבעלות.

אוראל יפרח: היום שוק השכירות הוא שוק ספורדי, עם תקופות שכירות מאוד קצרות, סדר גודל של בין שנה לשנה וחצי, כשכל הכוח נמצא אצל המשכיר.

אוראל יפרח: השוכר נמצא בנקודת קצה מאוד בעייתית - הוא יחתום על כל מה שצריך, יעלו לו את שכר הדירה מתי שירצו.

אוראל יפרח: אנחנו רואים גם לא מעט דירות לא ראויות למגורים.

אוראל יפרח: מה אומר המודל של דיור להשכרה ארוכת טווח במודל שדירה להשכיר מפתחת?

אוראל יפרח: יציבות וודאות.

אוראל יפרח: מה שאנחנו עושים זה יוצרים מוצר מקביל למוצר הדיור בבעלות, יוצרים יציבות וודאות לשוכר, עם הסכמים ארוכי טווח, עם הסכמי שכירות ל-10 שנים, עם גמישות לטובת השוכר בכל נקודת זמן שהוא רוצה, עם שכר דירה ידוע וקבוע מראש.

אוראל יפרח: דייר שנכנס היום לפרויקט של שכירות ארוכת טווח יודע כמה הוא ישלם ב-2032, לא משנה אם הריבית עלתה או לא עלתה.

אוראל יפרח: מחירי השכירות שעולים בצורה משמעותית, ואנחנו שומעים על זה עכשיו, לא משפיעים על הדיירים שגרים בפרויקטים שלנו.

אוראל יפרח: אנחנו מדברים על פרויקטים חדשים, עם קומפלקס מנוהל, עם חוזה בפיקוח דירה להשכיר, בפיקוח המדינה.

אוראל יפרח: איך נראה המודל?

אוראל יפרח: אנחנו צריכים להפעיל את השוק הפרטי כך שיהיה לו אינסנטיב כלכלי מספיק גדול כדי להיכנס לפרויקטים האלה, כי המדינה לא מתכוונת להחזיק את הפרויקטים בבעלותה.

אוראל יפרח: אנחנו רוצים ליצור תמריצים כלכליים לטובת אותם יזמים ואותן קרנות ריט שנכנסים לפרויקט.

אוראל יפרח: אחד מהפרמטרים שעליו נשען המודל זה מכרז על הקרקע.

אוראל יפרח: אנחנו משווקים את הקרקע והיזם הוא זה שמתמחר את כל הפרמטרים שתיארתי לפני כן - חוזה ארוך טווח, מחירים יציבים, מחירים קבועים, פיקוח של המדינה.

אוראל יפרח: היזם יודע שבסוף התקופה, שזה בדרך כלל אחרי 20 שנה, הוא ימכור את הנכס, יש לו זכות למכור את הנכס.

אוראל יפרח: לצורך תחשיב התשואה רואים את ההכנסות ומגיעים לכדאיות הכלכלית הרלוונטית.

אוראל יפרח: אנחנו מדברים על תשואה פרוייקטלית של 6% ותשואה על ההון העצמי של 10%.

אוראל יפרח: התשואות האלו הן קצת נמוכות מהתשואות בעולם.

אוראל יפרח: המטרה שלנו היא לגשר גם על הפער הזה, כדי לגרום למוסדיים ולגופים אחרים להעביר את הכסף שהיום נמצא בהשקעות בפולין ובארצות הברית לישראל.

אוראל יפרח: אחרי שיש שיווק של הקרקעות יחד עם רשות מקרקעי ישראל היזם יוצא להיתר בנייה, מקים את הפרויקט יחד עם הליווי והפיקוח שלנו ומשכיר את הדירות באותם תנאים שתיארתי למשך 20 שנים.

אוראל יפרח: יש מקומות, ובדרך כלל זה חריג, שבהם אנחנו מצמצמים קצת את תקופת ההשכרה - בדרך כלל בפריפריה - אבל סך הכל אנחנו מדברים על סדר גודל של 20 שנה.

אוראל יפרח: איך נראה המודל מבחינת הדייר?

אוראל יפרח: מתוך 100% מהדירות שמשווקות להשכרה בין 25% ל-50%, תלוי אם זאת תכנית ותמ"לית או תכנית רגילה, הן בשכר דירה מופחת.

אוראל יפרח: זכאי משרד השיכון, הזכאים של מחיר למשתכן, אותם זכאים שאין להם דירה, שזה תנאי הסף היחידי, יכולים להירשם לפרויקטים שלנו, להגרלות שלנו וליהנות משכר דירה מופחת של 20% מתחת למחיר השוק, בנוסף על כל פרמטר הפיקוח והתקופות הארוכות שתיארתי.

אלכס קושניר: זה על קרקע מדינה.

אוראל יפרח: נכון, זה על קרקע מדינה.

נעמה לזימי: דירה להשכיר מציג את הממשלתי.

אוראל יפרח: אני אגע גם באיך זה מתנהל בשוק הפרטי.

אוראל יפרח: אני תיכף מגיע לחוק ההסדרים, לגבי מה שעשינו ואיך בסוף החזון שלנו זה לראות שלכל אזרחי מדינת ישראל ברור מה זו שכירות ארוכת טווח, איך הם נכנסים לזה, בין בפרויקט דירה להשכיר, בין דרך יזמים במסגרת חוק עידוד השקעות הון, בין במסגרת חוק הריטים.

אוראל יפרח: אני רוצה רגע להזכיר לכם את המודל עצמו.

אוראל יפרח: אפשר לראות את תקופות החוזה, את עדכון שכר הדירה וכן הלאה.

אוראל יפרח: כל עמך ישראל נמצאים בתוך הפרויקטים האלה.

אוראל יפרח: אנחנו רואים היקף משמעותי יותר של צעירים, בעיקר עד גיל 39.

אוראל יפרח: אתם יכולים לראות ש-77% מהדיירים הם עד גיל 40.

אוראל יפרח: אני חושב שמבחינת מעמד סוציו אקונומי יש מכל הסוגים ומכל המינים, כשאנחנו מדברים בעיקר על משפחות צעירות.

אלכס קושניר: כמה כאלה יש?

אלכס קושניר: אתה לא אומר כמה כאלה יש.

אוראל יפרח: יש לנו בעיית ביקוש הפוכה.

אוראל יפרח: מה זה אומר?

אוראל יפרח: זה אומר שהביקושים לפרויקטים שדירה להשכיר משווקת ולמוצר הזה של שכירות ארוכת טווח הם הרבה יותר גדולים ממה שכרגע ,לצערי, מדינת ישראל יכולה לתת.

אוראל יפרח: רשות מקרקעין ישראל מנסה לסייע לנו במה שאפשר כדי לקבל עוד מתחמים כאלה.

אוראל יפרח: רק בשנת 2021 שיווקנו 6,500 יחידות דיור, כאשר בשנת 2022 אנחנו צפויים לשווק 10,000 יחידות דיור.

נעמה לזימי: מה שאני מכירה מדירה להשכיר זה שגם בתוך מתחמים של מחיר למשתכן היה מודל משולב.

אוראל יפרח: לא, אין מודל משולב.

נעמה לזימי: נאות פרס חיפה זה מחיר למשתכן.

ישי בן אלי: את מתכוונת לזה שחלק מהדירות מושכרות לזכאים במחיר יותר נמוך.

ישי בן אלי: 25% מהדירות מושכרות ב-20% הנחה לזכאים.

נעמה לזימי: אז זה כן משולב, כי זה דירות לקנייה ו - -

ישי בן אלי: זה לא מחיר למשתכן.

נעמה לזימי: התכוונתי לבניינים של מחיר משתכן.

אלכס קושניר: בבניינים של מחיר למשתכן אין גם וגם.

אוראל יפרח: זה מתנהל בנפרד לגמרי.

אוראל יפרח: הדבר היחידי שזהה זו הזכאות.

קריאה: באותה שכונה יש גם כאלה וגם כאלה.

נעמה לזימי: זאת אומרת, בניין כזה ובניין כזה.

אוראל יפרח: אפשר לראות ביקושים מאוד משמעותיים שאנחנו צריכים לענות עליהם.

אוראל יפרח: בשקף הקודם הראינו את תמונת המצב כפי שהראיתי בדיון האחרון בחוק ההסדרים - 10,000 יחידות דיור שנמצאות בשלבי הקמה שונים, בין באכלוס, בין בהקמה, בין בשיווק.

אוראל יפרח: עברו מאז קצת יותר משבעה חודשים.

אוראל יפרח: היום אנחנו רואים 16,000 יחידות דיור שנמצאות בכל מיני שלבים, גם בשלב האכלוס וגם בשלב ההקמה.

אלכס קושניר: מי עושה את זה?

אוראל יפרח: מכיוון שהתקופה שעברה מאז תיקון החקיקה ועד היום היא תקופה קצרה יחסית, הרוב מוחלט של הגידול פה נובע כתוצאה משיווקים נוספים ששיווקה דירה להשכיר.

אוראל יפרח: את הפעילות של חוק עידוד השקעות הון נראה לקראת סוף שנת 2022, תחילת 2023, כי הייתה הוראת שעה שאפשרה - -

אלכס קושניר: לגבי המודל הישן.

אוראל יפרח: בדיוק.

אוראל יפרח: הם מנצלים את אותו מקלט מס מפורסם שאנחנו מכירים מאז.

אוראל יפרח: אנחנו מקווים שזה סוף סוף יסתיים בסוף 2022 ונראה את ההשקעות הולכות לתוך הפרויקטים האלה.

אוראל יפרח: במודל החדש יש הטבות מס יותר משמעותיות, יש משוואה מאוד ברורה בין תקופת ההשכרה לבין הטבת המס.

אוראל יפרח: ככל שתקופת ההשכרה ארוכה יותר, כך גם הטבת המס.

אלכס קושניר: זאת הייתה המטרה.

נירה שפק: אם אני מסתכלת על הקטע המאוכלס, אני רואה שב-1,000 בערך עלינו מאז ההצגה הקודמת שלך.

נירה שפק: כשאני מסתכלת על מה התקדם ממצב של הקמה למצב של מאוכלס, אני רואה את אור יהודה שעברה שלב, אני רואה את ראשון, אני רואה את תל אביב.

קריאה: גם שוהם עכשיו התאכלס.

נירה שפק: זה לא כתוב במצגת.

נירה שפק: הצגתם לנו שתל אביב, ראשון לציון ואור יהודה היו צריכות להתאכלס בין כה וכה עד סוף 2021.

נירה שפק: אותי מעניין מה עלה בפועל בשבעת החודשים האלה.

נירה שפק: לפי מה שכתוב כאן לא עלינו, כי מראש התחייבת שזה יהיה בשנת 2021.

נירה שפק: אני רוצה שתחדד לי מה ב-2022.

נירה שפק: הדבר השני זה שדרות ופריפריה אני יודעת מה הביקוש בשדרות, איזה אטרף בשדרות.

נירה שפק: אנחנו רואים שיש שם ועדות גבולות, יש ותמ"לים.

נירה שפק: אני מסתכלת מה הנתח שאנחנו נותנים לכאלה שלא יכולים לקנות בית בשדרות - אזור פריפריאלי שיש בו את מכללת ספיר ומלא מכללות מקצועיות מסביב.

נירה שפק: אני רואה שנשארנו עם אותם 49 יחידות דיור, כאילו לא דיברתי בפעם הקודמת.

אוראל יפרח: מה שאת רואה זה שינוי פנימי, זה 1,000 יחידות שעברו משלב ההקמה לשלב האכלוס.

אוראל יפרח: מה שאני מנסה להראות פה זה תוספת של יחידות דיור שנכנסו לתוך הפול הזה, כשלתוך הפול הזה נכנסו עוד 6,000 יחידות דיור.

נירה שפק: שאלתי רק על האכלוס.

אוראל יפרח: מבחינת האכלוס עמדנו בציפיות.

נירה שפק: כמה נכנס ב-2022?

נירה שפק: כל מה שכתוב פה בין כה וכה היה ב-2021.

נירה שפק: כמה אתה יודע להגיד שנכנס ב-2022?

אוראל יפרח: נכנסו עד כה סדר גודל של כ-600 יחידות דיור.

אוראל יפרח: היה בימים האחרונים טקס אכלוס בשוהם, היום יש טקס אכלוס בלוד.

אוראל יפרח: לא הכנסנו את זה לפה, כיוון שהאכלוס עדיין לא מלא.

אוראל יפרח: צריך לזכור שכל הפרויקט הזה של 16,000 יחידות דיור הוא פרויקט של שש-שבע שנים.

אוראל יפרח: אנחנו רוצים תוך עשור להגיע ל-10% משוק השכירות במדינת ישראל, אנחנו רוצים ש-10% משוק השכירות במדינת ישראל יהיה שוק שכירות ארוך טווח.

אוראל יפרח: בשביל להגיע לזה אנחנו צריכים יותר שיווקים, אנחנו צריכים לקבל יותר קרקעות, להעמיק את ההטבות איפה שצריך.

אוראל יפרח: ביחד עם הפעילות הממשלתית שדירה להשכיר מובילה עם השוק הפרטי שיש לו את האינסנטיבים הכלכליים, וצריך, כמובן, לחזק אותם עוד, אפשר להגיע למספרים האלה.

נירה שפק: שאפו על כל דבר כזה, באמת עושים עבודה, אבל מאוד חשוב לדעת מה מתוכנן לכל שנה.

נירה שפק: אם הבטחת 2,000, 600 זה לא טוב.

נירה שפק: אם הבטחת אפס, 600 זה המון.

נירה שפק: לא ענית לי לגבי שדרות והפריפריה.

אוראל יפרח: בשנה האחרונה אנחנו עושים מאמצים אדירים כדי להיכנס לפריפריה.

אוראל יפרח: יש שם קשיים לא פשוטים, אם בגלל פעילות מאוד ענפה של מחיר למשתכן שבסוף מכניסה הרבה מאוד יחידות דיור למכירה בהנחה, ואם בגלל מגבלת כלכליות ידועה – ככל שאתה הולך ומרחיק מהמרכז, ככה ערך הקרקע הולך ופוחת, ככה היכולת שלנו, הבאפר שלנו כדי להיכנס לתוך הפרויקטים האלה מורכב יותר.

אוראל יפרח: מה שכן קורה היום, ואני אומר את בצורה ברורה, זה שאנחנו לא מפספסים שום פרויקט שאיך שהוא יכול להיות רלוונטי.

אוראל יפרח: כל פרויקט שרשות מקרקעי ישראל תיתן לי באופקים, בדימונה, בטירת הכרמל, בנהריה, בשדרות אנחנו ניקח, נעשה לו את ההתאמות הנדרשות ונשווק אותו.

אוראל יפרח: מה שאנחנו רואים פה בינתיים, וראיתם את הפריסה של הפרויקטים, זה קודם כל הוכחת היתכנות שהדבר הזה עובד.

אוראל יפרח: מי חשב לפני כמה שנים שבשדרות אפשר לעשות פרויקט שכירות ארוכת טווח ל-15 שנים.

ינון אזולאי: כמה יש לכם היום בשדרות?

אוראל יפרח: בשדרות זה פרויקט יחסית קטן, זה פרויקט של 100 יחידות דיור שהיינו צריכים לעשות 50 מתוכו למכירה מיידית כדי שיסבסד - -

נירה שפק: בשבוע שעבר היה ותמ"ל על חמישה מתחמים לדיור בעיר שדרות שלא הוצג בו אפילו לא מסלול אחד של דירה להשכיר.

נירה שפק: לא מקובל שמביאים אלפי יחידות ולא נותנים מענה לצעירים בפריפריה, למשפרי דיור בפריפריה.

נירה שפק: אני מבקשת שבכל מתחם שמוקם בפריפריה תינתן גם נגזרת לדבר הזה, כי בפריפריה צריך את זה יותר.

אוראל יפרח: אתם יכולים לראות בגרף את הגידול שצפוי להיות שנתיים קדימה, גידול מאוד משמעותי.

אוראל יפרח: זה תלוי בהמשך המענה הכלכלי שאנחנו מקבלים מכם, מהמחוקקים, ובקבלת קרקעות מרשות מקרקעי ישראל.

אוראל יפרח: זה לגבי הצפי לעתיד.

אוראל יפרח: בשנת 2022 היעד הממשלתי היה 10,000 יחידות דיור, פי שניים וחצי לעומת יעד - -

ינון אזולאי: כמה אתה עומד היום ביעד?

אוראל יפרח: השיווקים הם עונתיים.

אוראל יפרח: ברבעון הראשון של השנה יש יחסית מעט שיווקים, ברבעונים האחרונים יש יותר.

אוראל יפרח: היום אנחנו עומדים על סדר גודל של קצת פחות מ-5,000.

אוראל יפרח: צריך להגיד ששיטת הספירה השתנתה - זה לא לפי מודעות, זה לפי חוברות.

אוראל יפרח: אני חושב שעם עוד הרבה מאמץ ועבודה קשה שאנחנו עושים נגיע ליעד.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר על היעד שהגעתם אליו, אתה מדבר על המאוכלסים?

אוראל יפרח: לא, זה שיווק.

ינון אזולאי: מתי האכלוס יהיה?

אוראל יפרח: יש דיליי של בערך בין שלוש לארבע שנים מהמועד שבו אנחנו עושים את השיווק עד למועד שבו הדיירים מקבלים את המפתחות ונכנסים לדירה.

ארז רוזנבוך: אוראל, זה חמש-שש שנים, זה לא שלוש שנים.

אוראל יפרח: בפרויקטים שלנו, כשאנחנו מחתימים את היזמים על חוזים שהם צריכים לסיים - -

ינון אזולאי: זה הגיוני להגיד חמש-שש שנים, כי אתה רואה שגם הדירות למשתכן הן לא פחות מחמש שנים.

אוראל יפרח: התכניות שאנחנו משווקים הן בדרך כלל תכניות עם תב"ע בתוקף.

אוראל יפרח: אנחנו מסייעים ליזמים להוציא את היתרי הבנייה מהר.

ינון אזולאי: אתה לא יכול לעזור להם להוציא את זה מהר, זה לא תלוי בך.

אוראל יפרח: אני רוצה להראות מה עשיתם במסגרת ההסדרים, איך זה השפיע על השוק, ומה עוד ניתן לעשות הלאה.

אוראל יפרח: במסגרת חוק ההסדרים האחרון הגדרנו לראשונה מה זו שכירות ארוכת טווח.

אוראל יפרח: הייתה הגדרה מסוימת בחוק עידוד, הגדרה אחרת בחוק התכנון והבנייה בתוספת השישית, הגדרה בחוק הריטים, הגדרה בפקודת מס הכנסה.

אוראל יפרח: לראשונה יצרנו אחידות כדי שלשוק יהיה ברור מה זה המוצר הזה.

אוראל יפרח: הגדרנו ששכירות ארוכת טווח זה לפחות 10 שנים, עם חוזים של חמש פלוס חמש, עם התנאי שלא ניתן להעלות את שכר הדירה.

אוראל יפרח: יצרנו מסלול שמושך את היזמים לעבור מעולם של להקים פרויקט, להשכיר אותו לטווחים של שנה, שנתיים ושלוש ואז למכור את הפרויקט וליהנות מההטבות, למסלול של 10,15 ו-20 שנה, כאשר ככל שהתקופה עולה ככה שיעור המס פוחת.

אוראל יפרח: הנקודה השלישית, וזה הסיפור של הדיון פה, זה קרנות הריט.

אוראל יפרח: מה שהעברנו לגבי קרנות הריט כולנו פה ביחד זה צעד שמקשה, שמעמיס על קרנות הריט.

אוראל יפרח: זה טוב לציבור אבל מקשה על קרנות הריט.

אוראל יפרח: למה אני מתכוון?

אוראל יפרח: הדבר היחידי שהחלנו עליהם זה את הרגולציה של שכירות ארוכת טווח.

אוראל יפרח: אותה קרן ריט שהייתה יכולה עד אתמול להשכיר את הדירות שלה בחוזים קצרים של שנה ולהעלות כל שנה את שכר הדירה, היום לא יכולה לעשות את זה, היא חייבת חמש פלוס חמש שנים.

נירה שפק: נתנו להם תרופות על הדבר הזה.

ינון אזולאי: לקרנות הריט לא נתנו.

יפתח עשהאל: אפשרנו להם להשתתף בפרויקטים של פינוי-בינוי.

ינון אזולאי: אבל לא ספציפית למקרים - -

ארז רוזנבוך: אף אחד לא השתתף בהם, וגם אף אחד לא ישתתף בהם.

יפתח עשהאל: יש מגוון קרנות ריט.

יפתח עשהאל: אני שומע מקרנות ריט אחרות דברים אחרים.

יפתח עשהאל: השוק המשני של דיור להשכרה בא לטובת קרנות הריט, כי הן יכולות לרכוש פרויקטים ממי שממשיך לחול עליו חוק עידוד.

אוראל יפרח: מאז שהעברנו את החקיקה עד היום היו שינויים בשוק - אנחנו רואים את האינפלציה שעלתה, את הריבית שעולה כדי להתמודד עם האינפלציה, מה שמקשה מאוד על קרנות הריט.

אוראל יפרח: המודל שלהם נבנה על תשואה תזרימית שוטפת מאוד קטנה, עם נטל מימון מאוד משמעותי.

אוראל יפרח: מכיוון שקרנות הריט מחזיקות את הפרויקטים למשך 20 שנים לפחות, התשואה התזרימית שלהם הולכת ומצטמצמת ברגע שעלויות המימון הולכות וגדלות.

ינון אזולאי: הם העלו את זה גם בדיון פה, וגם אנחנו כחברי כנסת העלינו את הנושא הזה.

ינון אזולאי: לא ניתן לזה מענה אז.

ינון אזולאי: יכול להיות שזה אחד מהדברים שגורמים לחוסר הכדאיות שלהם להשקיע.

ינון אזולאי: אני חושב שחייבות להיות כמה שיותר השקעות בקרנות הריט בשביל הדיור הזה.

אוראל יפרח: אנחנו מתחילים לחשוב קדימה.

אוראל יפרח: 20 שנים זה יפה, אבל אנחנו רוצים להתחיל לחשוב על ליצור פרויקטים לצמיתות, שלא יהיה מצב שבעוד כמה שנים תסתכלו על הפרויקטים ותגידו, אוקי, אלה שנכנסו לפני חמש שנים עומדים לצאת עוד 10,15 שנה.

ינון אזולאי: אנחנו בעד שיהיה כמה שיותר ארוך, שיהיה לצמיתות, אבל יש את העניין של חידוש הדירות.

ינון אזולאי: נתנו 20,25 שנה מקסימום בגלל העניין של החידוש.

ינון אזולאי: אתה יכול לתת אחד מול אחד, להגיד שאתה לא מתחיל עם זה עד שאתה לא מסיים עם זה.

אוראל יפרח: יש פתרונות לנושאים שאתם מעלים, אבל אני חושב שאנחנו קודם כל צריכים להתחיל לחשוב על איך אנחנו מגיעים לשם.

אוראל יפרח: אלה דברים שקורים בעולם, אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל.

אוראל יפרח: אחת מהדרכים המרכזיות ליצור פרויקטים פרמננטים, פרויקטים לצמיתות, היא דרך קרנות הריט.

אוראל יפרח: המשקיעים בקרן ריט - גם פרטיים יכולים להשקיע כסף באמצעות המניה - רוצים לראות תשואה שוטפת, פחות מעניין אתם המכירה.

אוראל יפרח: אני חושב שהמכשיר הזה הוא מכשיר אפקטיבי כדי להגיע לתקופות ארוכות יותר מ-20 שנה.

אוראל יפרח: אני חושב שהמדינה צריכה להתחיל ללכת לכיוון הזה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: רמ"י, בבקשה.

ניסים אברהם: הדיור להשכרה הוא ענף בעץ של דיור בר השגה.

ניסים אברהם: היעד של הממשלה ל-2022 הוא של 10,000 דירות.

ניסים אברהם: כדי לשפר את הדברים האלה אנחנו מוסיפים גם מכרזי מקב"ת.

נירה שפק: מה זה?

ניסים אברהם: מכרז קרקע בהליך תכנון זה תהליך דו שלבי שיכול להיות שבמקומות מסוימים, לפחות בשטחים חומים במרכזי הערים, יש צורך מסוים - -

ישי בן אלי: זה לא קשור לדיור להשכרה.

ניסים אברהם: אנחנו מכניסים מקב"תים לדיור להשכרה.

אוראל יפרח: שיווקנו לפני כמה חודשים מקב"ת של - -

אלכס קושניר: מה המשמעות של זה?

אלכס קושניר: אני הבנתי שהיעד של הממשלה בשיווקים בשנת 2022 הוא 10,000 דירות להשכרה.

אלכס קושניר: מה היעד ב-2023?

ניסים אברהם: אין לנו יעד ל-2023.

אלכס קושניר: מינהל התכנון לא מציג לכם צרכים ל-2023?

ניסים אברהם: אין בהחלטת הממשלה יעדי שיווק ל-2023.

אלכס קושניר: מתי אתה מחליט איך אתה מוציא מכרזים ב-2023?

ניסים אברהם: אני מקבל את היעדים לפני, בסוף בשנת 2022.

ינון אזולאי: באמצע 2023 אתה מתחיל להוציא את המכרזים?

נירה שפק: כמה זמן לוקח מהרגע שקיבלת יעד עד להוצאה שלו?

ניסים אברהם: אם אין בעיות של חסמים המכרזים יוצאים די במהירות.

ינון אזולאי: יש לפעמים בעיות של חסמים?

ניסים אברהם: בוודאי.

אלכס קושניר: אתה מסתכל על תכנית מתאר ארצית, נכון?

אלכס קושניר: יש לך מתחמים שאתה יודע מה מוכן לשיווק ומה לא מוכן לשיווק, אני צודק?

ניסים אברהם: כן.

אלכס קושניר: למה יש מגבלה של 10,000 אם אתה יכול להוציא 20,000?

ניסים אברהם: לא תמיד ניתן להוציא 10,000 בשנה.

אלכס קושניר: מה משתנה בין דצמבר לינואר?

ניסים אברהם: בתכנית העבודה שאנחנו מתכננים אנחנו לוקחים את כל מה שניתן להוציא ואנחנו מוציאים, אין משהו שיושב על המדפים וממתין לשיווק.

אלכס קושניר: איך נקבע יעד ממשלתי?

אלכס קושניר: מי קובע אותו?

ניסים אברהם: זו עבודה משותפת של כל הממשלה.

ניסים אברהם: האוצר שותף איתנו, דירה להשכיר שותפה.

ינון אזולאי: למה לא לקבוע 30,000 כדי שיהיה יותר היצע?

ניסים אברהם: כל מה שרק ניתן להוציא יוצא.

נירה שפק: העיר שדרות, שיש בה 33,000 תושבים, מתוכננת להגיע בחמש השנים הקרובות ל-50,000 תושבים.

נירה שפק: לקחו שטחים לפי 70,000 ואז קם רמ"י ואמר ש-70,000 לא מספיק בתחזיות שלו והוא לוקח עוד ארבעה מתחמים.

נירה שפק: תראו לאיזו רמת דיוק אפשר להגיע כשלוקחים שטחים אחרים.

נירה שפק: איך אין דבר כזה בנושא הזה?

נירה שפק: משהו מאוד מוזר לי כאן בלוגיקה.

ניסים אברהם: 30% מהותמ"לים אמורים להיות לשכירות.

נירה שפק: 30% מהותמ"ל שנלקח ביום חמישי הולך להיות לשכירות ארוכת טווח?

ניסים אברהם: במסגרת החקיקה יש אפשרות לחלוקה של הותמ"לים.

נירה שפק: האם יש כלל כזה?

אלכס קושניר: מה היעד בשנת 2022 בכלל?

ניסים אברהם: היעד הממשלתי ל-2022 זה 80,000 יחידות דיור בחוברות, 50,000 בעסקאות.

אלכס קושניר: מה היעד בשכירות?

ניסים אברהם: 10,000.

אלכס קושניר: אתה רוצה להגיד לי שיותר מ-10% מהדירות שאתה משווק הן לשכירות ארוכת טווח?

ניסים אברהם: זה היחס בין 10,000 ל-80,000.

אלכס קושניר: מה היה בשנת 2021?

ניסים אברהם: בשנת 2021 היה מספור שונה.

ניסים אברהם: בשנת 2021 ספרנו פרסומים ועסקאות, לא חוברות, כי השינוי בתכנית העבודה של 2022 אמר שעוברים לספירה של חוברות, לא של פרסומים.

אלכס קושניר: מה היה היחס בין שכירות לבין מכירה בשנת 2021?

ניסים אברהם: הגענו ל-62,000 עסקאות, מתוכן כ-6,000 בדיור להשכרה.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אתם נמצאים באותם 10%, לא הגדלתם את הקצאת הקרקע לשיווק.

ניסים אברהם: אני אגיד איך אני חושב שאפשר להגדיל את הדברים האלה.

ניסים אברהם: בשנה שעברה היו כ-65,000 חוברות ו-62,000, 63,000 עסקאות במכרזי רמ"י.

ניסים אברהם: היו אחוזי הצלחה גבוהים מאוד, כמעט כל מכרז נלקח.

אוראל יפרח: ב-2021 שיווקנו 6,500 פרסומים מתוך מעל 100,000 פרסומים של רמ"י.

אוראל יפרח: היעד היה 4,000.

אוראל יפרח: אמנם עברנו את היעד, אבל זה לא מספיק.

אוראל יפרח: השנה אנחנו ב-10,000 חוברות, לא פרסומים.

נירה שפק: למה השינוי?

נירה שפק: אמרת שהיעד הפך להיות גם חברות וגם עסקאות.

נירה שפק: למה הפעם זה ביחד?

אלכס קושניר: פעם היו רק פרסומים, שזה שום דבר.

אלכס קושניר: היום סופרים משהו הרבה יותר משמעותי.

ניסים אברהם: בסוף העסקאות זה מה - -

נירה שפק: מה מוגדר בעסקאות?

ניסים אברהם: מדובר על אותן חוברות שעולות לפרסומים ולגביהן יש תחרות של המכרזים.

נירה שפק: אני מבינה שחוברת זה כלום בינתיים.

ניסים אברהם: ממש לא.

ניסים אברהם: הפרסום זה קריאה לשוק להיערך, ואז מתחילים עם הבחינות מול הרשויות המקומיות כדי להסדיר את כל נושא הסדרי הפיתוח.

ניסים אברהם: כשכל התיאומים האלה נגמרים מגיעים לחוברת, שזה התהליך שמוצג ליזמים בשוק.

ניסים אברהם: העסקאות זה כשאנשים מגישים את ההצעות שלהם, כשהעסקאות בפועל נחתמות עם היזמים.

נירה שפק: למי מה היעד?

ניסים אברהם: היום היעדים של הממשלה הם 80 בחברות ו-50 בעסקאות.

ניסים אברהם: אלה יעדי הממשלה ל-2022.

ניסים אברהם: אני מאמין שאם נעשה את ה-80 חברות נקבל יותר מ-50.

ניסים אברהם: דיברו כאן על איך אפשר להגדיל את היקפי השכירות המסובסדת.

ניסים אברהם: אנחנו מתחילים לעשות חשיבה שנצטרך לשלב בה גם את אגף תקציבים, גם את החשכ"ל.

ניסים אברהם: חלק מהדירות הן בשכירות רגילה, חלק הן בשכירות מופחתת.

ניסים אברהם: אני חושב שיש איזו שהיא בשלות לשנות את התמהילים ולהעלות את הכמות של הדיור בשכירות מופחתת.

אלכס קושניר: באמצעות מה?

ניסים אברהם: המכרז עצמו.

אלכס קושניר: איך אתה מתמודד עם הכדאיות הכלכלית אם אתה מגדיל את כמות הדירות בשכירות מופחתת?

ניסים אברהם: בסוף הקרקע תספוג את זה.

אלכס קושניר: זו לא גישה.

אלכס קושניר: אני לא מקבל את הגישה הזאת.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור לחשב הכללי.

אלכס קושניר: לפני שבעה חודשים ביקשתי מכם לטפל בנושא של מתן ערבות, כשמאז אתם מורחים ומורחים ומורחים ומורחים.

אלכס קושניר: איפה זה עומד?

אלכס קושניר: אל תגיד לי שאתם בעבודת מטה, כי שבעה חודשים זה מספיק בשביל עבודת מטה.

ישי בן אלי: עשינו עבודת מטה שבאמת באה לבחון בצורה חיובית את הנושא הזה של מתן ערבות, אבל לצערי יש עם זה המון בעיות, ביניהן בעיות משפטיות שבשלב הזה אנחנו לא יודעים להתמודד איתן ולא יודעים לקבל החלטה.

אלכס קושניר: מה הבעיות?

ישי בן אלי: אנחנו לא בטוחים שנכון לתמוך בכלי הזה.

אלכס קושניר: מי בעד ומי נגד?

אלכס קושניר: מה הטיעונים בעד ומה הטיעונים נגד?

ישי בן אלי: יכול להיות, ואנחנו גם בזה לא בטוחים, שמתן הערבות יגדיל את מלאי הדירות להשכרה לטווח ארוך.

ישי בן אלי: אנחנו לא בטוחים שהנתונים שהוצגו לנו לאור הריביות של הגיוס שהיו עד עכשיו מצדיקים, יביאו לאיזה שהוא שינוי - -

אלכס קושניר: היום אתה במציאות שונה קצת.

ישי בן אלי: נכון, ולא בחנו את המציאות השונה שקרתה רק עכשיו.

ישי בן אלי: דבר שני, השוק הזה מאוד מצומצם.

ישי בן אלי: להשתמש בכלי כזה בשוק כזה מצומצם, שהוא כלי מאוד מפלה, זה בעייתי מאוד בהיבטים המשפטיים.

ינון אזולאי: את מי הוא מפלה?

ישי בן אלי: אנחנו באים למגזר מאוד מצומצם ונותנים לו הטבה מאוד משמעותית.

אלכס קושניר: אני יכול להראות לך מאות דוגמאות.

ישי בן אלי: יכול להיות.

ישי בן אלי: הממשלה משתמשת בכלי הזה רק במצב שיש בו כשל שוק.

אלכס קושניר: יש פה כשל שוק.

ישי בן אלי: אנחנו לא בטוחים.

אלכס קושניר: במה אתם כן בטוחים בשבעה חודשים?

אלכס קושניר: יש משהו שאתם בטוחים בו?

ישי בן אלי: כל המספרים ששמעתם הם ל-20 שנה.

ישי בן אלי: בעוד 20 שנה המלאי הזה לא יהיה.

ישי בן אלי: החשב הכללי רוצה לקדם, ואני שמח על מה שאוראל אמר ועל מה שנאמר על ידי רמ"י, מודלים של 50, 100 שנה, או שכירות לעולם.

ישי בן אלי: כל ההצלחה האדירה של היום בעוד 20 שנה תחזור חזרה לשוק, לא תהיה שכירות ארוכת טווח.

אלכס קושניר: בזה אתם כן בטוחים?

ישי בן אלי: זה המצב היום.

אלכס קושניר: אתם מניחים שלא יהיה מלאי חדש שיתחדש כל - -

ישי בן אלי: אנחנו לא רק רוצים ליצור מלאי חדש, וגם לזה אנחנו דואגים.

אלכס קושניר: איך אתם דואגים?

ישי בן אלי: אנחנו דואגים שיהיו שיווקים בכמות שהממשלה הציבה ואנחנו רוצים לקדם שכירות ארוכת טווח לא ל-20 שנה.

אלכס קושניר: איך?

ישי בן אלי: יש כמה אופציות.

ישי בן אלי: אופציה ראשונה היא לבוא ולעשות שינוי חקיקה.

אלכס קושניר: שעושה מה?

ישי בן אלי: שבאה ואומרת שיהיה דיור להשכרה, שתהיה קרקע עם ייעוד לדיור להשכרה.

ישי בן אלי: היום אין את זה.

אלכס קושניר: מה קורה אז?

ישי בן אלי: ואז הקרקע הזאת היא להשכרה לעולם.

ינון אזולאי: כשביקשתי להוסיף את זה בחוק שנידון בוועדת הפנים, אמרתם לי שאתם מתנגדים לזה.

ישי בן אלי: לא אמר את זה החשב הכללי.

ישי בן אלי: אני לא יודע מי אמר לך.

ינון אזולאי: כשביקשתי להכניס את זה כהסתייגות, אז גם לזה התנגדו.

ינון אזולאי: אני חושב שזה אחד הפתרונות הכי טובים שיש, רק שאתם לא מתקדמים עם זה.

ישי בן אלי: אני אשמח מאוד שיעלו את זה.

אלכס קושניר: מה קורה בהינתן שמשנים את ההגדרה?

ישי בן אלי: ואז כל הבאים בתור לא ייגמרו אחרי 20 שנה.

אלכס קושניר: איך אתה מייצר להם כדאיות כלכלית כדי שהם יהיו שם?

ישי בן אלי: הכדאיות הכלכלית תבוא על חשבון הקרקע.

ישי בן אלי: אנחנו רוצים לקדם כמה פיילוטים כדי לראות.

אלכס קושניר: כמה זמן לוקח פיילוט כזה?

ישי בן אלי: אנחנו קודם צריכים להציג את זה בפני שר האוצר.

ישי בן אלי: אנחנו מקווים שיהיו כמה פיילוטים עוד השנה.

אלכס קושניר: מתי הבניין יהיה מוכן?

אלכס קושניר: מה זה "פיילוט עוד השנה"?

ישי בן אלי: לצאת למכרזים.

אלכס קושניר: מתי הפיילוט יהיה מוכן?

ישי בן אלי: מכרז של דירה להשכיר יוצא בשל יותר ממכרז לדיור למכירה, לכן תוך שלוש-ארבע שנים האכלוס.

ינון אזולאי: למה הוא יותר בשל?

ישי בן אלי: הוא יותר בשל מבחינה תכנונית.

אלכס קושניר: איך זה סותר את מה שאני דיברתי עליו?

ישי בן אלי: זה לא סותר, אלה שני דברים שונים.

אלכס קושניר: תשובה של "לא בטוח" אחרי שבעה חודשים אני לא מקבל.

ישי בן אלי: בשלב הזה משרד האוצר לא יודע לתת מענה לדבר הזה.

אלכס קושניר: צריך לתת תשובה של כן או לא, ואם כן, למה כן, ואם לא, למה לא ומה אפשר לעשות כדי שיהיה כן.

ישי בן אלי: בשלב הזה אין עדיין החלטה שכן.

ישי בן אלי: אני לא רוצה להגיד שלא, כי אני מקווה שאולי זה ישתנה, אבל בשלב הזה אין עדיין החלטה שכן.

אלכס קושניר: במשך שבעה חודשים אני מחכה מכם לתשובה.

אלכס קושניר: קיימתי פגישה אחת עם החשב הכללי, אחר כך עשינו פגישה בזום, אבל לא ראיתי שום מספר, לא ראיתי שום מודל, שמעתי רק דיבורים בעלמא.

אלכס קושניר: המודל הזה הוא כל כך סודי שאתם לא יכולים להראות אותו?

אלכס קושניר: הבנתי שהדרך של פגישות עבודה איתכם לא עובדת, לכן אמרתי שאקיים דיון בוועדה.

אלכס קושניר: כשאני מקיים דיון בוועדה אני ממשיך לראות ולשמוע את אותה מריחה.

אלכס קושניר: אדוני, זה לא מקובל עלי.

אלכס קושניר: אני מבקש שלדיון הבא תבואו לפה עם מצגת, עם נתונים, עם מספרים, ותציגו לנו את המודל.

אלכס קושניר: הידע הוא לא רק אצלכם, השכל לא רק אצלכם, לכן "אני לא בטוח" או "אני כן בטוח" לא מקובל עלי.

אלכס קושניר: ייקבע דיון נוסף בו תציגו את המודל.

אלכס קושניר: אני גם מבקש מהחשב הכללי עצמו לבוא לדיון הזה.

אלכס קושניר: לא יכול להיות ששבעה חודשים אני לא מקבל תשובה נורמאלית מאגף החשב הכללי, זה פשוט לא יכול לעבוד ככה.

אלכס קושניר: אתה אומר לי שיש מודל אחר שאולי אתם חושבים עליו, וזה בסדר, תוכלו להציג אותו, וגם יכול להיות שיש עוד פתרונות בתחום המיסוי, אני לא יודע, אבל לא יכול להיות שאנחנו אומרים שזה חשוב, שאנחנו חייבים את זה, שצריך את זה, אבל אנחנו רק חושבים על זה ואין שום פעולה.

אלכס קושניר: בחוק ההסדרים עשינו צעד חשוב, אבל זה לא מספיק, אנחנו רואים שזה לא מספיק.

אלכס קושניר: ההתנהלות הזאת לא מקובלת עלי.

נירה שפק: לאורך כל הדיונים שעשינו בנושא הזה העלנו מספר רעיונות שרצו כאן בין הגופים, כולל בדיונים עם קרנות הריט.

נירה שפק: בהינתן המצב הנוכחי וההבנה של מה שנאמר כאן שקרנות הריט כנראה לא קיבלו את המענה המספק כדי להתקדם, האם יש יכולת לעשות שילוב כך שבחלק מהאזור יהיו רישיונות לתעסוקה ולמסחר, בחלק תהיה אפשרות לעשות מגורים?

ינון אזולאי: יש את זה.

נירה שפק: תציגו לי, אני אשמח לדעת איך קידמנו את הנושא הזה.

ארז רוזנבוך: אמרתי בישיבה הקודמת שהעיירה נשרפת והסבתא מסתרקת.

ארז רוזנבוך: יש לנו פה אירוע דרמטי - אנחנו רואים בשטח מה קורה עם שכר הדירה, עם הדיירים, אנחנו רואים ששכר הדירה עלה ב-20%,30% בחצי השנה האחרונה, בארבעת החודשים האחרונים.

ארז רוזנבוך: אנחנו מדברים על 30% מאוכלוסיית ישראל, האוכלוסייה היותר חלשה.

ארז רוזנבוך: כל הפתרונות שדירה להשכיר מציעה הם פתרונות מעולים, רק הם פתרונות שיש להם כמה מגבלות.

ארז רוזנבוך: מגבלה ראשונה, זה לוקח זמן.

ארז רוזנבוך: פרויקט של דירה להשכיר לוקח בממוצע חמש שנים, לא שלוש-ארבע שנים.

ארז רוזנבוך: המגבלה השנייה, האזורים שיש למדינת ישראל קרקעות בהם.

ארז רוזנבוך: למדינת ישראל יש בעיקר קרקעות לשכירות בפריפריה, אין לה קרקעות באזורי הביקוש.

ארז רוזנבוך: מה שאנחנו כקרנות ריט יודעים לעשות, בהנחה שנקבל את ערבות המדינה הזאת, זה לקנות דירות באזורי ביקוש.

ארז רוזנבוך: למדינת ישראל אין קרקעות בכפר סבא, ברעננה, ברמת גן, בחולון, בפתח תקווה, בבת ים.

ארז רוזנבוך: אנחנו יודעים לקנות קרקעות באזורים האלה ולהשכיר אותם בשכר דירה מפוקח ומופחת.

ארז רוזנבוך: מה שנדרש מהמדינה הוא לא להשקיע שקל או לירה בדבר הזה, מה שנדרש זה לתת ערבות מדינה.

ארז רוזנבוך: בחודשיים-שלושה האחרונים הריביות עלו כך שקשה מאוד היום לממן פרויקט להשכרה.

ארז רוזנבוך: אם שכר הדירה הממוצע בארץ הוא בערך 2.8%, 3% והמימון עולה משהו כמו 3%, זה כבר לא כדאי.

ארז רוזנבוך: את כל המודל של 10,000 דירות או 20,000 דירות שתוציאו בשנים הקרובות לא תוכלו לשווק אלא אם תשווקו את הקרקע במחיר מאוד מופחת.

ארז רוזנבוך: מה המשמעות?

ארז רוזנבוך: שהמדינה נותנת מתנה.

ארז רוזנבוך: באירוע שאנחנו מציעים לא רוצים מתנה מהמדינה, רק רוצים את העזרה של הערבות.

ארז רוזנבוך: למדינה זה לא עולה שקל.

ארז רוזנבוך: במקום שהמדינה תחלק מאות מיליונים או מיליארדים של שקלים בהנחות על הקרקע, בואו נעשה אותו דבר ונפריט את זה כך שעדיין נהיה מפוקחים על ידי דירה להשכיר, שעושה עבודה מדהימה, כך שעדיין נעשה שכירות ארוכת טווח.

ארז רוזנבוך: נעשה את כל מה שצריך לעשות.

ארז רוזנבוך: אנחנו כמגזר פרטי מוכנים לקחת את זה על עצמנו, אנחנו רק צריכים שיתוף פעולה.

ארז רוזנבוך: לא הייתי בצבא הסורי, ואני גם לא הולך להתגייס לצבא הסורי, אבל אני לא אויב.

ארז רוזנבוך: בואו נעשה את זה ביחד.

ארז רוזנבוך: לא משתפים איתנו פעולה, הכל במחשכים, אין לי מושג מה קורה.

ארז רוזנבוך: אני כבר למעלה משנתיים רץ אחרי האוצר עם הדבר הזה אבל לא קורה כלום.

ישי בן אלי: יש לך פגישה עם החשב הכללי השבוע.

ארז רוזנבוך: זה אחרי שלחצתי נורא.

ארז רוזנבוך: אני גם לא יודע מה יהיה שם.

ארז רוזנבוך: כשהציבור סובל, ובמשרד האוצר יודעים שנתיים מראש שהציבור הולך לסבול ולא עושים כלום, זה כואב.

אלכס קושניר: תודה רבה, ארז.

אלכס קושניר: אני מבקש לדעת עוד היום מתי תהיו מוכנים להציג לנו את המודל.

אלכס קושניר: עוד היום אני מבקש לקבל על זה תשובה.

אלכס קושניר: אולי אתם צודקים, אולי לא, אולי יש פתרונות אחרים.

אלכס קושניר: אתם מספיק מקצועיים ומספיק יצירתיים כדי לבוא ולהגיד מה לא ומה כן.

אלכס קושניר: לא יכול להיות ששבעה חודשים ועדת כספים לא מקבלת תשובות.

אלכס קושניר: תודה רבה.