ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 284, 2022-05-30 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב, היום 30 במאי 2022, כ"ט אייר התשפ"ב.

אלכס קושניר: אנו מתחילים את דיוני הוועדה.

אלכס קושניר: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אלכס קושניר: הסעף הראשון על סדר-היום: המשך דיון על הצעת חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התשפ"ב-2022.

אלכס קושניר: בדיון הקודם היינו תוך כדי תהליך ההקראה לא סיימנו אותו אז נשלים את ההקראה ואחר כך נמנה את השינויים שאנו מתכוונים לעשות בחוק, נעבור סעיף-סעיף במקומות שהכנסנו את השינויים, ונביא את החוק להצבעה היום.

אלכס קושניר: אני מבין שיש הצעות לסדר.

אלכס קושניר: אני מבקש לקצר בבקשה.

אלכס קושניר: ינון.

ינון אזולאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: בוקר טוב לכולם.

ינון אזולאי: הנה שוב אנחנו מתבשרים על העלאה במחירי הדלק.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר היה בינינו ויכוח קטן – יגיע ל-8 שקלים, לא יגיע.

ינון אזולאי: לצערי זה מהר מאוד מגיע ל-8 שקלים.

ינון אזולאי: אני חושב שהדרישה צריכה להיות להאריך את תקופת ההנחה ממס הבלו, את חצי השקל להאריך לתקופה ארוכה יותר ולתת ודאות, ובנוסף – ולהגדיל את זה.

ינון אזולאי: בחודש הקרוב המס יהיה מחיר הליטר דלק כ-50% לא כולל המע"מ לליטר.

ינון אזולאי: זה הזוי.

ינון אזולאי: המחיר הזה לליטר שהמדינה לוקחת זה כ-21 מיליארד שקלים הכנסות למדינה רק ממס הבלו.

ינון אזולאי: יש להבין - עם ישראל נמצא במקום קשה מבחינת יוקר המחיה.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את מחירי הדירות – לא יורדים, הכלכלה שעולה, התחבורה הציבורית שמכים בצבור החלש ולאו דווקא במגזר זה או אחר אלא בכל מקום שבפריפריה.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, זה נמצא בכמה מגזרים - במגזר חלש, שהוא פריפריה, שם זה נמצא.

ינון אזולאי: יש לי בקשה מלפני אולי שלושה חודשים, לקיים דיון על מס הבלו.

ינון אזולאי: שליש מחברי הוועדה, כולל קואליציה, כולל אופוזיציה, שביקשו לקיים דיון בעניין - טרם נעניתי.

ינון אזולאי: נילחם על מס הבלו, על מחירי הדלק שיירדו.

ינון אזולאי: עד שזה לא יירד נמשיך את המאבק שלנו.

ינון אזולאי: אני כחבר כנסת בתנועת ש"ס שלקחנו על עצמנו את הדגל החברתי – נילחם בכל יוקר המחיה בכל מקום אבל אני בטוח שגם האופוזיציה כולה וכמובן הקואליציה אתם רוצים להצטרף למען החלשים.

ינון אזולאי: אתם כל הזמן רוצים לעשות למענם.

ינון אזולאי: אני מבקש שתעשה הכול ותפנה שוב לשר שלך שמס הבלו ימשיך.

ינון אזולאי: הוא אפילו עדיין לא הגיע למליאה.

ינון אזולאי: אפשר למשוך אותו מהר מאוד ולהגדיל את הפטור מהמס בעוד חצי שקל לפחות.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אומר כמה מילים בנושא בקצרה.

אלכס קושניר: אין ספק שמחירי הדלק מרקיעים שחקים ואנחנו חייבים לראות איך אנחנו מטפלים בזה.

אלכס קושניר: יש להבין שיש שתי סיבות עיקריות לעליית מחירי הדלק: אחד זה המשבר בעקבות המלחמה באוקראינה ושתיים זה ההתאוששות של השוק והגדלת הביקושים לנפט גולמי וכתוצאה מכך כמובן גם למוצרי הנפט בעקבות ההתאוששות של השוק ממשבר האומיקרון.

אלכס קושניר: יש להבין שמס הבלו הוא לא מספר אחוזי או מספר נומינלי.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, אין ספק שהמע"מ מושפע מהמחיר כולו.

אלכס קושניר: לכן יש עבודה שמתבצעת על צעדים שיש לעשות.

אלכס קושניר: אני מקווה מאוד שבקרוב נוכל להודיע על כך.

אלכס קושניר: יש פה שני שיקולים מנוגדים זה לזה: מצד אחד יוקר המחיה, ואין ספק שמחיר הדלק משפיע על הרבה מאוד תחומים.

אלכס קושניר: מצד שני כולנו לא רוצים לעודד נסועת יתר.

אלכס קושניר: לכן יש פה שיקול מורכב יותר ממה שאתה ינון הצגת ואני בטוח שבקרוב משרד האוצר ושר האוצר יכריזו על צעדים כאלה ואחרים כדי לעצור את זה.

ינון אזולאי: אני יודע שאתה תעשה הכול.

ינון אזולאי: את המלחמה באוקראינה אף אחד הרי לא צפה.

ינון אזולאי: אף אחד לא צפה במדינת ישראל את כל ההתייקרות הזאת בגלל – כמו שאתה אומר, אחת הסיבות היא המלחמה באוקראינה.

ינון אזולאי: אף אחד לא צפה את העלייה.

ינון אזולאי: בעלייה הזאת אל תיקחו את המס כי גם ככה לא צפיתם להכנסה הזאת.

ינון אזולאי: אם האוצר לא חישב את זה כהכנסה, אין סיבה להכניס את היד לכיס האזרחים.

אלכס קושניר: שוב – בסופו של דבר מס הבלו נקבע לכל ליטר.

ינון אזולאי: 21 מיליארד שקל בשנה?

אלכס קושניר: מס הבלו נקבע מכל ליטר מחיר קבוע.

אלכס קושניר: הוא תלוי צריכה.

אלכס קושניר: עלייה בהכנסות היא במע"מ.

ינון אזולאי: מס הבלו מביא הכנסה.

ינון אזולאי: הוא קבוע.

ינון אזולאי: פעם זה 50%, פעם היה 60%.

אלכס קושניר: לא משנה כמה עולה ליטר דלק.

אלכס קושניר: מס הבלו הוא קבוע.

ינון אזולאי: אני מבין.

ינון אזולאי: תיקח מהמס.

ינון אזולאי: אגב איך זה עלה ל-26 מיליארד?

ינון אזולאי: כי היה יותר ביקוש.

אלכס קושניר: בגלל המע"מ.

שלמה קרעי: לגבי מה שאמרת על מס הבלו, אתה צובע את זה בצבעים יפים אבל אתה שוכח, אדוני היושב בראש, מה המטרה המוצהרת של מס הבלו.

שלמה קרעי: המטרה המוצהרת שלו היתה לצמצם צריכה של המוצרים שהוא חל עליהם.

שלמה קרעי: כלומר נתנו מחיר, דאגנו שהדלק יהיה במחיר מסוים כדי לצמצם את הצריכה שלו.

שלמה קרעי: לכן הטלנו מס בלו.

שלמה קרעי: אבל עכשיו כשה

שלמה קרעי: מחיר עלה לשמים, כשיש גל מטורף של עליות מחירים, של יוקר המחיה, צריך לחזור- -

אלכס קושניר: יש לך נתוני צריכה?

אלכס קושניר: כי אם מס הבלו נקבע בצדק כדי להפחית את הנסועה, השאלה אם בדקת את נתוני הצריכה נגיד לשנת 2019 לעומת היום מבחינת השימוש בדלק.

שלמה קרעי: אבל אנשים ימשיכו לנהוג לעבודה כי אין תחבורה ציבורית ואפילו את התחבורה הציבורית ייקרתם בפריפריה כך שאנשים לא כל כך משתלם להם לנסוע בתחבורה ציבורית.

שלמה קרעי: אבל בשעה כזו של עליות מחירים מטורפות, חוזרים למטרה המוצהרת.

שלמה קרעי: המטרה היתה להפחית את הצריכה.

שלמה קרעי: הצריכה מופחתת יותר מדי עכשיו.

אלכס קושניר: אתה יודע את זה?

שלמה קרעי: לא, אבל אנשים משלמים עכשיו מאוד יקר.

שלמה קרעי: הרי אם תחזיר את מחיר הדלק ל-7 שקלים- - -

אלכס קושניר: אני לא רוצה לפתוח את זה.

שלמה קרעי: זה לוגיקה פשוטה.

אלכס קושניר: הבנתי אותך.

אלכס קושניר: אני רוצה להתקדם.

אלכס קושניר: זה במקום הצעה לסדר שלך.

שלמה קרעי: הרי גם 7 שקלים שהיה שנה שעברה המחיר זה סיפק את המטרות של מס הבלו בהתאם לצריכה שרצינו שתהיה.

שלמה קרעי: זה שעכשיו יש עלייה מטורפת, גם אם תוריד את מס הבלו ותחזיר את זה ל-7 שקלים או ל-6.5 שקלים כנראה תעמוד באותן מטרות.

אלכס קושניר: ב-2013 הליטר היה יותר מ-8 שקלים והצעד היחיד שנעשה אז זה הורדת מס הבלו בחצי שקל על ידי ראש הממשלה לשעבר.

שלמה קרעי: ביבי וביבי ו-12 שנה.

שלמה קרעי: הבאתם עכשיו גל של עליות מחירים.

אלכס קושניר: מס השכר הממוצע היה 30% פחות ממה שהיום.

אלכס קושניר: נושא הבא.

שלמה קרעי: אדוני יושב-הראש, אנחנו מדברים הרבה על המוכשר ועל גני הילדים של החינוך המיוחד ועל המוכשר באופן כללי.

שלמה קרעי: מתברר שיושב-ראש המפלגה שלך רוצה עוד קצת לפלג את עם ישראל ולצמצם עוד יותר בתקציבים המופחתים של המוכשר.

שלמה קרעי: יתרה מכך, נודע לי השבוע ודיברתי על כך עם שרת החינוך אתמול – שאלתי אם היא מכירה את זה וענתה שהיא צריכה לבדוק את העניין.

שלמה קרעי: יש מערכת שנקראת מערכת גפן, שהיא מיועדת לגרום למנהלי בתי ספר לשפר את הלימודים, לשפר את הפדגוגיה, את הניהול.

שלמה קרעי: בתמורה, אם מנהל מטמיע אצלו בבית הספר את מערכת גפן, הוא מקבל מענק של בין חצי מיליון למיליון וחצי שקלים.

שלמה קרעי: אמר לי אחד המנהלים שליברמן נראה, באוצר החליטו שבמוכשר לא מקבלים.

שלמה קרעי: גם מנהל שיטמיע מערכת גפן – לא נותנים להם בכלל האפשרות להטמיע למרות שדיברו איתם לפני כן שהם כן נמצאים - לא רוצים לתת להם את המענק הזה של בין חצי מיליון ומיליון וחצי.

שלמה קרעי: מכירה את זה חברת הכנסת זועבי?

שלמה קרעי: כל המוכשר מנטרלים אותם מהבונוס הזה של ההטמעה של מערכת גפן.

שלמה קרעי: אתם רוצים שילמדו יותר לימודי ליבה?

שלמה קרעי: שיהיה פיקוח יותר על תכני הלימוד ומצד שני אתם לא נותנים להם להטמיע את המערכות הטובות שמשרד החינוך מוציא לפועל.

שלמה קרעי: מה נסגר עם זה?

אלכס קושניר: קודם כל נעשה פיקוח על לימודי ליבה.

שלמה קרעי: קודם כל לומדים לימודי ליבה במוכר שאינו רשמי, לומדים.

שלמה קרעי: ויש לכם מערכת שאתם מטמיעים בבתי הספר כדי לשפר את הפדגוגיה.

שלמה קרעי: למה למוכשר אתם לא מאפשרים גם כן?

שלמה קרעי: אתם מתקמצנים על מיליון שקל לבית ספר קצת לעזור להם?

שלמה קרעי: לא מבין את זה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו נמשיך בהקראה.

אלכס קושניר: היות שהנוסח החדש פורסם לחברי הכנסת ביום חמישי – נתחיל מההתחלה אבל לא נקריא הכול- - -

שלומית ארליך: נחזור על סעיפים שבהם יש הערות שאליהן לא התייחסנו.

שלומית ארליך: ההערה הראשונה היא בסעיף 1 לגבי הפרשי הצמדה וריבית.

שלומית ארליך: לפי הנוסח הקיים מדובר בשיעור 4% לשנה או בשיעור אחר כפי שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים.

שלומית ארליך: בוועדה דובר על הכנסת תיקון כך שתהיה הצמדה ללא רכיב הריבית.

שלומית ארליך: בהקשר הזה מה?

גיא גולדמן: אנו מסכימים להוריד את המילה ריבית מסעיף 7 או 9.

גיא גולדמן: הוא עוד לא הוקרא אבל כשנגיע אליו בהקראה.

אלכס קושניר: המשמעות היא שאם ישולמו מענקים ביתר, העוסקים יחזירו את המענקים ללא ריבית אלא רק עם הצמדה.

גיא גולדמן: אבל גם הפוך.

גיא גולדמן: יקבלו עם ריבית, אבל יחזירו בלי ריבית.

גיא גולדמן: כך היה גם בקודמים.

אלכס קושניר: ממשיכים.

שלומית ארליך: אנו עוברים להגדרה של מוסד ציבורי זכאי.

שלומית ארליך: עדיין סעיף 1.

שלומית ארליך: זה עניין שהעלה בדיון הקודם חבר הכנסת קרעי.

שלומית ארליך: עשו התאמה בין פסקאות (1) ל-(2) כך שיהיה שליש לפחות.

שלמה קרעי: תודה.

שלומית ארליך: מחזור עסקאות בשנת הבסיס.

שלומית ארליך: גיא, רוצה להסביר מה עשיתם בנוסח?

גיא גולדמן: בעצם דיברנו על זה בדיון הקודם.

גיא גולדמן: זה חולק לכמה תקופות.

גיא גולדמן: לעניין עוסק שפעילותו החלה לפני יום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) - מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019); לעניין עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019) – מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־12 פה נכנסו החודשיים הנוספים שהוועדה ביקשה להכניס.

גיא גולדמן: בפסקה הבאה, עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020) עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021) – אז הוועדה ביקשה לנטרל את ינואר ופברואר 2021.

גיא גולדמן: לכן כתוב פה:

גיא גולדמן: מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום י"ז באדר התשפ"א (1 במרס 2021) או מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, לפי המאוחר, עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־12.

גיא גולדמן: נטרלו את ינואר-פברואר 2021 לבקשת הועדה.

שלומית ארליך: התיקונים הבאים הם בהגדרה של מחזור עסקאות בתקופת הבסיס.

שלמה קרעי: סעיף קטן (4) במחזור בעסקאות בשנת הבסיס – היתה לנו הערה כולל לך, אלכס.

שלמה קרעי: לעניין עוסק שרשום כשותפות לגבי מחזור עסקאות מיוחד - זה נשאר.

שלמה קרעי: לא בוצע שום תיקון.

אלכס קושניר: לגבי איחוד עוסקים, היו לנו כמה דיונים בנושא הזה.

אלכס קושניר: הסיכום הוא לאיחוד העוסקים להעלות את מגבלת המחזור ל-100 מיליון שקלים כדי שעסקים הקטנים שנמצאים בתוך האיחוד לא ייפגעו.

אלכס קושניר: זה עוד לא נמצא.

אלכס קושניר: תוך כדי.

אלכס קושניר: נירה, זו היתה אחת הדרישות המשמעותיות שלה – הצטרפה – אני מעדכן אותך שהנושא של איחוד העוסקים, אנחנו מגדילים את מגבלת המחזור ל-100 מיליון.

ינון אזולאי: זה פותר גם את הבעיה של המושבים?

נירה שפק: חושבת שכן.

נירה שפק: אבדוק את זה.

מירי סביון: רק לחדד – לכל חבר באיחוד המגבלה נשארה 60 יום.

מירי סביון: זה ברור.

ינון אזולאי: לא רצינו שזה יהיה כל כך ברור.

ינון אזולאי: זו הדרישה שלנו כאופוזיציה.

ינון אזולאי: לגבי איחוד העוסקים, אדוני היושב-ראש, אם אפשר לשמוע גם את העמדה של העצמאים.

אלכס קושניר: ירון גינדי.

ירון גינדי: נבין – אתה דיברת על מושבים וקיבוצים.

ירון גינדי: רק אם הם באיחוד, זה יחול עליהם.

ירון גינדי: אם הם לא באיחוד עוסקים, זה לא חל עליהם.

ירון גינדי: ואם מעלים את זה מ-60 ל-100 מיליון – אין ספק שזה נותן פתרון ראוי מאוד.

שלומית ארליך: למה 100 מיליון?

מירי סביון: גם כשקבענו את המדרגות במענקים הקודמים, היתה מדרגה נוספת ל-100 מיליון.

מירי סביון: כל מדרגה, ככל שאנחנו מגדילים את המחזור, אנו פונים לעסקים יותר גדולים.

מירי סביון: אי אפשר לקבוע מספר אחד שדווקא נכון יותר מאחרים.

מירי סביון: לכן המספר הזה משקף מחזור פעילות של כמה גופים שפועלים יחד ומצד שני לא מכניס פנימה גופים מאוד גדולים שהם איתנים.

נירה שפק: אתם יודעים מה זה איחוד עוסקים.

נירה שפק: השאלה אם עשיתם ממוצע ואתם יודעים להגיד שזה מכסה X אחוז.

נירה שפק: אתם שולטים בנתונים.

ינון אזולאי: כמה עסקים זה מכניס באיחוד עוסקים?

מירי סביון: אין לנו כרגע הנתון המדויק.

ינון אזולאי: איך זה?

מירי סביון: ודאי אנו לא יודעים כל אחד מהעוסקים בתוך האיחוד מה מצבו כי האיחוד הוא במשותף.

מירי סביון: העוסקים שמדווים באיחוד, מדווים יחד.

מירי סביון: לכן באיחוד אנו לא יודעים אילו עסקים נפגעו ואילו לא וכמה נפגעו וכמה לא.

מירי סביון: זה המהות של האיחוד.

מירי סביון: אנחנו מקבלים את הדיווחים של כל האיחוד יחד.

מירי סביון: לכן אין אפשרות לדעת בלי בדיקה ידנית מה המצב של כל אחד מהחברים באיחוד.

מירי סביון: לגבי הקבוצות עצמן, ככלל, וזה מה שהיה במענקים בקודמים, המבחן לגבי המחזורים היה זהה לגבי איחודי עוסקים ולגבי עוסק בודד כי ככלל, איחודי העוסקים זה קבוצות שפועלות יחד, משותפות.

מירי סביון: לכן שחשבנו שלא נכון להפריד.

מירי סביון: יחד עם זאת לבקשת הוועדה ומכיוון שאולי יש כאן מצבים שעסקים קטנים יחסית נכנסו לאיחוד עוסקים מסיבות שונות, כרגע העלינו את המחזור לגבי איחוד עוסקים.

נירה שפק: אני בודקת לגבי ה-100 אבל אני מזכיר שהבקשה שלי היתה לעשות את הבדיקה לגבי כל אחד לגבי מחזור העסק ולא לגבי איחוד עוסקים.

מירב כהן: חד משמעית עושים את זה.

מירי סביון: יש שני מבחנים: אחד הוא מבחן כניסה – האם אתה נכנס למבחן הזכאות בכלל למענקים, שכאן המבחן הוא המבחן הכולל של מחזור איחוד העוסקים.

מירי סביון: במבחן כניסה זה כרגע מההצעה שעולה זה להעלות את המחזור ל-100 מיליון כשמדובר באיחוד עוסקים במקום 60 מיליון לעוסק יחיד.

מירי סביון: מה שנעשה אחר כך, כשקובעים בצורה מפורטת את סכום המענק ואת עצם הזכאות לעוסק בודד, הקביעה הזאת נעשית בהתייחס לכל אחד מהעוסקים בעצמו, למחזור שלו, לירידה שלו ולתשומות שלו.

נירה שפק: רק עצם התהליך של אחרי מחדד מה שאני אומרת בהתחלה.

נירה שפק: אם אתם עכשיו בודקים את איחוד העוסקים ואת אומרת שהוא 100, ואחרי זה את בודקת כל עסק ועסק, למה צריך בכלל להגביל את זה ומלכתחילה לא לעשות מחזוריות עסק?

נירה שפק: אין בעיה.

נירה שפק: בדקתי את זה טכנית.

אלכס קושניר: הבעיה אינה טכנית.

מירי סביון: יש פה שאלה מהותית.

מירי סביון: כל התפיסה לגבי המענק הזה היתה למקד את המענק בעסקים יחסית קטנים ובינוניים ולא בקבוצות המאוד גדולות.

מירי סביון: מה שהסברנו גם בעבר וגם בדיון הקודם זה שאיחודי העוסקים בדרך כלל של קבוצות עסקיות שפועלות יחד, ומסיבות שונות בחרו לפצל פעילותן בין כמה גופים.

מירי סביון: למשל חברת שיווק מאוד גדולה שבחרה לפצל ולהקים חברה לכל סניף או כל קבוצת סניפים.

מירי סביון: ככל שאנו מעלים את המחזור באיחודי עוסקים, ומצד שני יכולה להיות קבוצה אחרת גדולה עם פעילות מאוד דומה, שלא פיצלה את הפעילות שלה לכמה חברות ופועלת בחברה אחת.

מירי סביון: אז אנחנו נתקלים במצב שבו יש לנו 2 קבוצות: אחת פירקה את הפעילות לכמה חברות ולכן המחזור של כל אחת מהחברות האלה לא עולה על 60 מיליון שקל או חלק כן וחלק לא, אבל במהות הכלכלית מדובר פה בקבוצה כלכלית אחת שגם מחזקת אחת את השנייה.

מירי סביון: מצד שני יש לנו אותו סוג פעילות בתאגיד שהחליט לא לפרק את הפעילות ולא לפצל אותה בין כמה חברות.

מירי סביון: בעצם יכול להיות מדובר פה בקבוצות מאוד חזקות וגדולות שבמהות הן גדולות אבל בגלל ההתארגנות אנו מקבלים תוצאה אחרת בין בדיקה של מחזור של חברה אחת לבדיקה של האיחוד.

מירי סביון: לכן במהות חשבנו שהבדיקה הנכונה היא בדיקה של מחזור איחוד עוסקים בכללותו.

מירי סביון: העליתם פה קשיים בהקשר הזה ולכן חשבנו שנכון כן להעלות בבחינה של המחזור הכולל של העוסקים אבל עדיין לשמור על המצב בו אנו לא נותנים את ההטבה לקבוצות מאוד גדולות שפועלות- - -

נירה שפק: תיארת את המצב של איחוד עוסקים באשר הוא.

נירה שפק: אני העליתי את הנושא ספציפית במרחב הכפרי של קיבוצים שאין להם הפריבילגיה להחליט.

נירה שפק: אני בקיבוץ מסוים לא יכולה להחליט – אני מחויבת.

נירה שפק: אני לא יודעת להגיד – כי לא תיאמו איתי קודם.

נירה שפק: בדרך כלל לא נהוג להגיע ולהגיד לי 100 כי אני רגילה לעשות שיעורי בית.

נירה שפק: אז חבל.

נירה שפק: אבל כשהסבירו את התהליך אני שוב שואלת.

נירה שפק: הרי לא ביקשתי להעלות אלא לעשות זאת לפי מחזוריות העסק.

אלכס קושניר: יכול להיות מצב שבו יש קבוצה מאוד גדולה- -

נירה שפק: זה לא נוגע לקיבוצים ומושבים.

שלמה קרעי: אין חצי קלאץ'.

שלמה קרעי: תצטרפי להסתייגות.

נירה שפק: יש החלטה שמחייבים אותם.

נירה שפק: אין להם פריבילגיה.

נירה שפק: מה שמירי תיארה זה פריבילגיה.

ינון אזולאי: להגדיל מ-60 מיליון?

נירה שפק: אבדוק את זה.

נירה שפק: אני מדברת על מי שהמדינה חייבה אותם.

שלמה קרעי: אותו דבר לגבי מי שהמדינה לא חייבה אותו וכך פועל שנים.

אלכס קושניר: בבקשה, ירון.

ירון גינדי: יש חברות שפעלו באיחוד עוסקים ב-2019 כי זה מחזור הבסיס ועכשיו הם כבר לא באיחוד עוסקים.

ירון גינדי: אני מבקש מי שיצא מאיחוד העוסקים לא לכלול אותו בפנים.

ירון גינדי: אם אני פעלתי ב-19' באיחוד עוסקים וכעת לא - אנא אל תספרו לי את 19' כי אנחנו ב-22'.

אלכס קושניר: לא יספרו.

ירון גינדי: יספרו.

ירון גינדי: ועוד דבר – ולפרוטוקול, את הניתוח של חברתי למה החברות עובדות באיחוד עוסקים לא מקבל יכול להגיד בדיוק הפוך מקצועית למה זה עובד ככה.

ירון גינדי: כל פעם רשות המיסים מדברת על רשות עוסקים כאילו הם נהנים ממשהו וכאילו אנחנו נותנים להם משהו.

ירון גינדי: אנחנו לא נותנים לאיחוד עוסקים כלום.

ירון גינדי: אנחנו מפלים אותם ועכשיו אתם לוקחים את האפליה הזאת ומגדילים ל-100 מיליון.

ירון גינדי: אבל אין שום הטבות לאיחוד עוסקים.

אלכס קושניר: זה לא עניין של הטבות.

אלכס קושניר: יש פה טענה צודקת.

אלכס קושניר: יש חברה אחת שפועלת בדרך מסוימת, ואחרת פועלת אחרת.

אלכס קושניר: שתיהן עושות אותה פעילות.

אלכס קושניר: שתיהן באותו מחזור.

אלכס קושניר: אחת תקבל והשנייה לא.

אלכס קושניר: זה לא הגיוני.

ירון גינדי: הפוך.

ירון גינדי: כי לי יש שתי מסעדות ולו יש שתיים.

ירון גינדי: אני החלטתי שאת השתיים שלי אני עושה באיחוד עוסקים כי יותר נוח לי מבחינת מע"מ.

ירון גינדי: הוא החליט שלא.

ירון גינדי: למה מפעלים אותי ממנו?

אלכס קושניר: ואני החלטתי שיש לי חברת שיווק, שלכל תחום שיווק אני פותח חברה אחרת ופועל באיחוד עוסקים ויש לי חברה אחרת שעושה בדיוק הפוך.

אלכס קושניר: החברה הגדולה לא עומדת במגבלת מחזור וכל חברה קטנה כן עומדת בהגבלת מחזור.

אלכס קושניר: זה לכאן או לכאן.

אלכס קושניר: לכן הצעד המידתי הוא להגדיל את המחזור לדעתי.

אלכס קושניר: מירה בודקת את המספר.

ירון גינדי: רק להוציא את אלה שלא היו ב-19'.

ירון גינדי: יצאו מהאיחוד - שחררו אותם.

ירון גינדי: בסדר?

ירון גינדי: תודה.

מירי סביון: זה משהו שעלינו לבחון אותו.

אלכס קושניר: מי שבתקופת זכאות לא באיחוד עוסקים אין בעיה איתו.

אלכס קושניר: השאלה אם יש לציין את זה או זה מובן מהחוק.

מירב כהן: קשה להכניס את הדבר הזה לחקיקה.

מירב כהן: אם הוא יצא לפני תקופת הזכאות מאיחוד עוסקים ובתקופת הזכאות מדווח לבד - בהוראת ביצוע נכניס אותו כעסק חדש ונעשה לו חישוב פרטני.

שלומית ארליך: איך זה עובד עכשיו?

שלומית ארליך: מה אתם מביאים בחשבון כשאתם מביאים איחוד עוסקים?

שלומית ארליך: איך אתם בוחנים את זה עכשיו?

שלומית ארליך: בעולם שלפני ההערה.

שלומית ארליך: באופן כללי, כשאתם בוחנים איחוד עוסקים, מה אתם מביאים בחשבון?

מירב כהן: כשאנחנו בוחנים איחוד עוסקים ותיק - יש תנאי כניסה שמירי דיברה עליו שהיה 400 מיליון ועכשיו יהיה 100 – אם הם עומדים ברף הזה אנחנו בודקים כל חברה בתוך האיחוד בנפרד.

מירב כהן: זה בדיקה פרטנית בבדיקה ידנית.

שלומית ארליך: כשאתם מדברים על איחוד, למה זה הולך ל-2019?

מירב כהן: כי זה תנאי הכניסה, כמו לכל העסקים תנאי הכניסה הוא 2019.

מירב כהן: לכולם זה עד 60 מיליון לפי 2019.

מירב כהן: גם באיחוד אנחנו בודקים את זה 2019.

מירב כהן: בדיוק אותו דבר.

מירב כהן: אין הבדל.

שלמה קרעי: מי שבתקופת הזכאות לא באיחוד עוסקים, תנאי הכניסה שלו לא יהיה איחוד.

שלמה קרעי: יהיה פרטי.

אלישיב ממן: אנחנו צריכים לראות איך לבחון את המחזורים.

שלמה קרעי: אבל את הבחינה של המחזורים אתם עושים כל הזמן פרטי.

שלמה קרעי: זה מה שאמיר מסביר.

שלמה קרעי: רק תנאי הכניסה הוא לפי איחוד.

אלכס קושניר: אני חושב שזה מאוד ברור ולא צריך לבחון את זה.

אלכס קושניר: אם העסק בתקופת הזכאות שלו לא היה באיחוד עוסקים, אין סיבה לכלול אותו באיחוד עוסקים כי ב-2019 היה באיחוד עוסקים.

אלכס קושניר: אין בזה היגיון.

מירי סביון: מבקשת שנבחן את זה כמה דקות כדי לבדוק שאין פה בעייתיות.

ינון אזולאי: אגב אני מבין שעשיתם עד 100 מיליון.

ינון אזולאי: מה ההגדרה שלקחתם את איחוד העוסקים עד 100 מיליון?

ינון אזולאי: סתם זרקתם?

ינון אזולאי: מה שיקול הדעת?

ינון אזולאי: כשמחר הולכים לבג"ץ עם מישהו שיש לו 101 מיליון.

ינון אזולאי: מה ההגדרה?

מירי סביון: לכל הקביעה של הסכומים במענקים בחרנו סכומים שנראו לנו סבירים לאור המחזורים.

מירי סביון: אין הסבר טוב למה זה 100 מיליון ולא 101 מיליון, מכיוון שהמחזור לעסק בודד הוא 60 מיליון זה נראה כמו גידול סביר שיכול להכיל בתוכו שני עסקים בגודל בינוני.

מירי סביון: זה לא מדע מדויק בעניין הזה וגם במדרגות שנקבעו בעבר לגבי המענקים בתקופות קודמות היו כמה מדרגות של מחזורים עד 100 מיליון ועד 200 ועד 400.

שלמה קרעי: אולי תעשו, מה שאמרת עכשיו ששני עסקים בגודל בינוני, סביר שלא יעברו את ה-100 מיליון.

שלמה קרעי: ואם זה שלושה, ארבעה עסקים?

שלמה קרעי: אם זה חמישה עסקים באיחוד עוסקים?

אלכס קושניר: אם יש לך שניים גדולים ואחד קטן – איך אתה עושה את זה?

ינון אזולאי: אתם קובעים – תמיד מדברים על עסקים קטנים, בינוניים, גדולים.

ינון אזולאי: זה קבוע שעסק קטן הוא עד סכום X ועסק בינוני, וגדול הוא משהו אחר?

איתמר גזלה: להתייחס להגדרה – יש הגדרה בחוק חובת המכרזים של עסקים קטנים ובינוניים שעסק בינוני הוא עסק של עד 100 מיליון שקל או עד 100 עובדים.

ינון אזולאי: אדוני, שמעת?

ינון אזולאי: כלומר אתה מפלה את העסקים העסק הבינוני.

אופיר כץ: למה החליטו להוריד את זה ל-60 ולא 100?

שלמה קרעי: מי הטיל קובייה ויצא לו 60 בקובייה?

אלכס קושניר: ממשיכים.

גיא גולדמן: השינוי הבא הוא בהגדרת מחזור העסקאות בתקופת הבסיס.

גיא גולדמן: זה אותם שינויים שהיו בשבת הבסיס לעוסק בפסקה (2) שפעילותו החלה בשנת 2019.

שלומית ארליך: נתחיל בהתחלה.

שלומית ארליך: אנחנו עדיין סעיף 1.

שלומית ארליך: בהגדרה של מחזור עסקאות בתקופת הבסיס.

שלומית ארליך: בפסקה (1) יישאר כפי שהיה לעניין עוסק שפעילותו החלה לפני 1.1.2019.

שלומית ארליך: זה יהיה מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום כ"ג באדר א' התשע"ט (28 בפברואר 2019); בפסקה (2) הוכנס תיקון: לעניין עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019) – מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־2; (3) לעניין עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020) עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021) – מחזור העסקאות שלו בתקופה שמיום י"ז באדר התשפ"א (1 במרס 2021) או מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, לפי המאוחר, עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־2; גיא, תסביר.

גיא גולדמן: החודשים נוטרלו, ינואר ופברואר 21', בפסקה (3) בדיוק כפי שעשינו לגבי שנת הבסיס.

גיא גולדמן: בפסקה (2) הוספנו לעוסק שהחל במהלך 2019 את הפעילות שלו את חודשים ינואר ופברואר 2020.

שלומית ארליך: בהגדרת מקדם הסיוע, גם פה בפסקה (3) יש הערה שנוגעת לאיחוד עוסקים.

שלומית ארליך: בפסקה (3ב) זה תיקון שנכנס לבקשת חבר הכנסת קרעי – במקום: מחולק בסכום הכנסתו, זה יהיה: במחזור עסקאותיו - כדי להתאים את המונחים.

שלומית ארליך: נעבור להגדרה עוסק.

שלומית ארליך: אנחנו עכשיו בעמ' 4.

שלומית ארליך: בעמ' 7 בפסקה (9) זה הנושא של חברה שחילקה דיבידנד.

שלומית ארליך: אקריא את המתוקן.

שלומית ארליך: (חברה כהגדרתה בפקודה שחילקה בתקופה שמיום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020) ועד תום תקופת הזכאות דיבידנד, אחד או יותר, שסכומו המצטבר עולה על הרווחים הנצברים שלה עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019); לעניין פסקה זו, "רווחים נצברים" – כלל ההכנסה החייבת של החברה, בתוספת ההכנסות הפטורות ממס, לרבות שבח כמשמעותו בסעיף 6 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963, אשר נצברו מיום התאגדותה ועד תום שנת המס 2019, בניכוי המס החל עליה ובניכוי דיבידנד שהיא חילקה עד תום אותה שנה.

שלומית ארליך: גיא, תסביר.

גיא גולדמן: הבקשה של הוועדה, הערה של הוועדה הוכנסה.

גיא גולדמן: ברגע שדיבידנד או דיבידנדים, שחולקו בשנת 2021, שנת הזכאות עולים על הרווחים הנצברים לסוף שנת 2019 אז הזכאות נשללת, כל עוד הדיבידנדים קטנים מהרווחים הצבורים שנצברו עד סוף 2019, הזכאות לא נשללת.

גיא גולדמן: הגדרה של רווחים נצברים לקוחה מסעיף 77 לפקודה.

שלומית ארליך: משרד המשפטים, מקובל עליכם התיקון הזה?

קרני קירשנבוים: כן.

גיא גולדמן: ביקשה הוועדה לשמור על רווחים שנצברו עד 2019 כך שהדיבידנדים חולקו בוודאות מתוך דיבידנדים שנצמחו בשנים 20' ו-21'.

גיא גולדמן: זה השינוי שהוכנס לבקשת הוועדה שרק אם הדיבידנדים עולים על הרווחים שנצברו עד סוף 19' כך שבוודאות הם חולקו מהרווחים של- - -

ולדימיר בליאק: הכוונה היא שאם העסק חילק דיבידנדים מהעודפים שנצברו מטרום תקופת הקורונה, הזכאות לא נשללת.

גיא גולדמן: נכון.

ינון אזולאי: ולא משנה כמה.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: יש לו מגן בגובה העודפים שנצברו.

שלומית ארליך: בפסקה (10) הוכנס תיקון לבקשת הוועדה.

שלומית ארליך: עוסק שדיווח לרשות המסים בישראל על סגירת עסקו לפני תקופת הזכאות; שלא יראו בו כעוסק.

שלומית ארליך: נתבקשנו להכניס: אלא אם כן שוכנע המנהל שהעסק היה פעיל בחודשים מרס ואפריל בשנת 2022; ואז הוא יחזור להיחשב עוסק לצורך החוק.

שלומית ארליך: כשמדובר בחודשים מרס ואפריל, מה הכוונה?

שלומית ארליך: בכל אחד משניהם או שניהם יחד?

מירב כהן: שניהם יחד.

מירב כהן: רוב המדווחים הם דו חודשיים ולא חד חודשי.

שלומית ארליך: וכשמדברים על פעיל מה המשמעות של זה מבחינתכם?

מירב כהן: רואים המון דיווחים של עסקים עם מחזורים של 100,000 שקל בחודש שפתאום מדווחים 10 שקלים באותו חודש.

ינון אזולאי: אבל הפעילות אמורה להיות גם בתשלומים שימשיך לשלם?

מירב כהן: כן.

מירב כהן: הרעיון של המענק הוא קודם כל שנעזור עם התשלומים שאתה צריך להמשיך לשלם.

שלומית ארליך: אם זה רק התשלומים שהוא ממשיך לשלם?

מירב כהן: אין בעיה.

מירב כהן: אם משלם שכירות – ימשיך לקבל.

שלומית ארליך: זה מבחינת

שלומית ארליך: כם עונה לבד על ההגדרה פעיל?

מירב כהן: כן.

מירב כהן: אם נושא בהוצאות קבועות.

ינון אזולאי: אגב, נאמר שמשלם משכורות.

ינון אזולאי: זה תופס?

מירב כהן: אנחנו צריכים לקבל מה זה המשכורות.

מירב כהן: אם זה לבעל מניות, זה מושפע.

מירב כהן: צריך לראות את המקרה כי אם הוא לא פעיל לחלוטין ואין לו משרדים ואין שום דבר - השאלה היא למה הוא ממשיך לשלם משכורת.

ינון אזולאי: כי הפך את זה לטלפוני.

מירב כהן: אז העסק עדיין פעיל.

ינון אזולאי: כלומר זה נתון לשיקול המנהל.

מירב כהן: רק לגבי המשכורות.

מירב כהן: שאר הדברים משלם עדיין שכירות – עשינו את זה בחקיקה הקודמת.

דותן סופר: יש עסקים שנותנים שירות גם אם אין להם מכירות.

אלכס קושניר: אם יש לך הוצאות, אומר- - -

דותן סופר: טלפונים מהבית כשאדם נותן לעובד שלו ומשלם לו משכורת, אבל אין לו שום הכנסה ואין לו הוצאות- - -

אלכס קושניר: אז הוא יבוא לרשות המיסים ויוכיח שהעסק שלו חי, ויקבל.

דותן סופר: אינדיבידואלי אחד-אחד?

דותן סופר: יש המון כאלה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: המון כאלה שהיה להם ארבעה חודשים רצוף מחזור אפס בסוף שנה?

אלכס קושניר: כמה כאלה יש?

אלכס קושניר: בבקשה.

שלמה קרעי: העניין של ה-100 מיליון לא מופיע.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: נתקן את זה.

שלומית ארליך: (11).

שלומית ארליך: אותו רעיון של תיקון.

שלומית ארליך: עוסק שדיווח לגבי ארבעת החודשים – במקום שלושת החודשים - שלפני מועד תחילת תקופת הזכאות על מחזור עסקאות בשיעור אפס, אלא אם כן שוכנע המנהל שהעסק היה פעיל בחודשים מרס ואפריל בשנת 2022;

אלכס קושניר: אותו דבר.

אלכס קושניר: הלאה.

שלומית ארליך: בפסקה (12) רשות המיסים ביקשה להוסיף לנוסח את הפרקים בחוק התוכנית לסיוע כלכלי כך שעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת 2021, בתוספת סכומי המענקים ששולמו לו בשל אותה שנה לפי חוק התוכנית לסיוע כלכלי ולפי פרק ג'2 ו-ג'3 לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס"ח–2007‏ , עולה על מכפלה של 1.1 במחזור עסקאותיו בשנת הבסיס; גיא, תסבירו מה ביקשתם.

גיא גולדמן: פרק ג'2 ו-ג'3 זה כדי להפנות למענקי הקורונה ולא לכל חוק מענק עבודה שהוא לא רלוונטי.

אלכס קושניר: בעקבות הבקשה של חברי הוועדה גם מהאופוזיציה וגם מהקואליציה, אנו מגדילים את המכפלה ל-1.15 ולא 1.1.

ירון גינדי: שאלה: הם הוסיפו לפה חוץ מהמענקים העסקיים גם את המענקים הסוציאליים.

ירון גינדי: מה קשורים המענקים הסוציאליים?

ירון גינדי: למה הם בפנים?

ירון גינדי: אני מבין שהמענקים של הוצאות קבועות צריכים להיות בפנים.

ירון גינדי: הרי המענק של הוצאות קבועות פיצה אותך על אובדן המחזור שלך.

ירון גינדי: מה קשור המענק הסוציאלי פה?

ירון גינדי: תסבירו לי.

ירון גינדי: לא הגיוני.

גיא גולדמן: זה כלל מענקי הסיוע מתייחסים אליהם כמקשה אחת לעניין הזה.

גיא גולדמן: נדמה לי שגם בחוק פגיעה מתמשכת.

אופיר כץ: אני מתקן - לא הסכמנו לזה.

אלכס קושניר: אמרתי שזה לבקשה.

אלכס קושניר: אתם ביקשתם להוריד את זה בכלל.

אלכס קושניר: אנחנו הגענו לסיכום עם הממשלה על 1.15.

אלכס קושניר: אני חושב שזה אפילו יותר ממה שהיה צריך להיות אבל בסדר.

ירון גינדי: המענקים הסוציאליים – אומר למה אני חושב שזה לא קשור.

ירון גינדי: מענקי ההוצאות הקבועות לא באו לפצות אותך על רווח.

ירון גינדי: הם באו להשתתף איתך בהוצאות הקבועות שלך.

ירון גינדי: המענקים הסוציאליים כן נגזרו מהרווח שלך.

ירון גינדי: קיבלת 70% מהרווח שלך.

ירון גינדי: זה מענק שבא לפצות על רווח, וזה מענק שבא לפצות אותך על השתתפות בהוצאות קבועות.

אלכס קושניר: מדברים על מחזור.

אלכס קושניר: הלאה.

אלכס קושניר: סעיף הבא.

אלכס קושניר: אני לא מסכים עם ההערה הזאת.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים להגדרה של קרוב, עמ' 8 למעלה.

שלומית ארליך: גם לגבי עניין הקרוב דובר בוועדה שייבחן תיקון.

גיא גולדמן: אנו מסכימים לבקשת הוועדה לתת סמכות למנהל להחליט שבמקרים של עסקאות עם קרוב – ניסחנו את זה, העברנו לשלומית ולמשרד המשפטים.

שלומית ארליך: העברת ברגע זה.

גיא גולדמן: בסדר, זה קצת מורכב.

גיא גולדמן: ברגע שירידת המחזורים בעסקאות עם קרוב היא זהה במהותה לעסקאות עם אדם אחר שאינו קרוב ניתן יהיה להגיש בקשה והיא תאושר אם תימצא נכונה.

שלומית ארליך: הוועדה לא דיברה על סמכות של המנהל.

גיא גולדמן: אני זוכר שכן.

ינון אזולאי: לגבי קרובו – לא דיברנו על סמכות המנהל.

ינון אזולאי: גם פעם שעברה התעקשנו על זה.

ינון אזולאי: אתם שולחים לפרק ג'.

ינון אזולאי: קרובו זה צריך להיות דבר שהוא ברור.

ינון אזולאי: ירון, העלינו את זה פעם שעברה.

ינון אזולאי: אם במשך שלוש פעמים כן עשה את העסקה עם קרובו אני לא חושב שצריך פה בכלל שיקול דעת של המנהל.

ינון אזולאי: אם קרה פעם אחת – בסדר.

ינון אזולאי: מעבר לזה – לא חושב.

מירב כהן: נאמר שיש שני עורכי דין באותה שותפות.

מירב כהן: כל חודש זה קבוע - אני מוציא חשבונית לשותפות.

מירב כהן: אני עובד בתוך המשרדים של השותפות.

מירב כהן: אני אחד מהשותפים.

מירב כהן: אני מוציא חשבונית לשותפות הזאת.

מירב כהן: בעצם אני גם שולט בחשבונית, גם אין לי הוצאות כי אני עובד בתוך השותפות, ומה שהסברת – הוא מקבל כל חודש, זה חלק מהמשכורת לי.

מירב כהן: לפי מה שאתה אומר אני לא יכול לנטרל את זה.

מירב כהן: אז לא קשור אם הוא קיבל את זה כל חודש.

מירב כהן: האם העסקה במהות שלה אמיתית ומזכה במענק.

מירב כהן: במקרה הזה היא לא עסקה כזו.

מירב כהן: לכן יש לבדוק את העסקה עצמה ולא אם כל חודש מתקבל או לא.

ינון אזולאי: כשהתחלנו לדון בחוק הזה אמרתם מראש שלא בטוח שהוא יהיה 100% עבור המידות של כל העוסקים.

ינון אזולאי: משתדלים שיהיה כמה שיותר.

ינון אזולאי: פתאום כשמגיע אליכם משהו אתם יודעים לתפור את זה בדיוק למידה ואומר:

ינון אזולאי: משרד עורכי הדין הזה לא יכול להיכנס - אני רוצה שהמנהל יתפור את זה בדיוק לכל אחד לפי העסק שלו.

ינון אזולאי: לפי דבריך – מה שאמרת בהתחלה – אל תיקח עסק אחד או שניים או שלושה עסקים ותגיד: זה אותו דבר.

ינון אזולאי: אני אומר: קרובו – ואמרו פה גם העצמאיים, אמר פה גם ירון: אני מכיר עסקים שעושים את זה באופן רציף.

ינון אזולאי: אני לא רוצה שהמנהל יהיה אחראי על זה.

מירב כהן: למה שירון ביקש בפעם הקודמת – ההגדרה שגיא הסביר זה בדיוק מה שהוא ביקש.

מירב כהן: הוא ביקש שאם העסק היא אמיתית וזה מכירת מכר טובין אמיתי, שקורה כל הזמן ושאין בו שום שליטה - את זה שנכיר.

מירב כהן: את זה גיא הסביר שנכניס פנימה, אנחנו נבדוק שהעסקה אמיתית.

מירב כהן: כי בין קרובים יש עסקאות לא אמיתיות של מכירה רגילה כמו הדוגמה שנתתי של משרד עורכי דין.

ירון גינדי: הוא צודק.

ירון גינדי: אמיר צודק.

ירון גינדי: הניסוח שהם ניסחו הוא עונה על מה שביקשנו בפעמים הקודמות.

גיא גולדמן: בפסקה (3), סעיף 2, להקריא?

אלכס קושניר: כן.

גיא גולדמן: "עסקה" – למעט מכר טובין או מתן שירות מאת עוסק לקרובו; אלא אם אישר המנהל על פי בקשת עוסק ירידה במחזור עסקאות הכולל מכר או מתן שירות מאת עוסק לקרובו, נובעת מההשפעה הכלכלית של התפשטות זן האומיקרון הזהה במהותה לירידה במחזור עסקאות שאינו כולל מכר או מתן שירות מאת עוסק לקרובו אשר נגרמה בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות האומיקרון.

גיא גולדמן: אני חושב שהרעיון ברור.

אלכס קושניר: הרעיון לא מספיק.

אלכס קושניר: צריך שזה יהיה כתוב בחוק.

אלכס קושניר: בבקשה, נמשיך.

שלומית ארליך: בהגדרה של שנת הבסיס, שונו התקופות – לעניין עוסק שפעילותו החלה לפני יום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) – זה יהיה: שנת 2019.

שלומית ארליך: פסקה (2): לעניין עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019) – כלומר במהלך 2019 – התקופה תהיה התקופה מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020).

שלומית ארליך: (3) לעניין עוסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020) עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021) – התקופה תהיה התקופה שמיום י"ז באדר התשפ"א (1 במרס 2021) או מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, לפי המאוחר, עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021).

שלומית ארליך: תשומות שוטפות בשנת הבסיס.

שלומית ארליך: גם פה יש קרובו ותצטרך להיכנס התאמה לנושא של קרוב.

שלומית ארליך: גם פה מבחינת התקופות, פסקה (1) הופכת להיות לגבי עסק שפעילותו החלה לפני יום 1 בינואר 2019 – זה יהיה כל התשומות בשנת הבסיס למעט תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק ושנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם לחוק מס ערך מוסף כפי שדווח לרשות המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי סעיף 131 לפקודה שאינן תשומות; בפסקה (2) לגבי עסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום כ"ד בטבת התשע"ט (1 בינואר 2019) עד יום ג' בטבת התש"ף (31 בדצמבר 2019) – סך כל התשומות בשנת הבסיס, למעט תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק ושנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם לחוק מס ערך מוסף, כפי שדווח לרשות המסים לפי דין, בתקופה שמיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־12; (3) לגבי עסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום ד' בטבת התש"ף (1 בינואר 2020) עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021) – סך כל התשומות בשנת הבסיס, למעט תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק ושנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם לחוק מס ערך מוסף, כפי שדווח לרשות המסים לפי דין, בתקופה שמיום י"ז באדר התשפ"א (1 במרס 2021) או מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, לפי המאוחר, עד יום כ"ז בטבת התשפ"ב (31 בדצמבר 2021), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־12; פסקה (3) המקורית נמחקת.

גיא גולדמן: אנחנו מתאימים בהגדרות של התשומות לתקופות שהוועדה ביקשה לעניין מחזור עסקאות.

גיא גולדמן: כלומר לעוסק שהתחיל לעבוד במהלך 19' להוסיף את חודשים ינואר-פברואר 2020, ולעוסק שהתחיל ב-2020 ו-2021 לספור לו החל מ-1 במרס, לנטרל את ינואר פברואר 2021.

גיא גולדמן: שלומית העירה בצדק שיש בפסקה (1) סיפא שצריכה לחזור: לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף – הסיפא של פסקה (1), צריך להופיע גם בפסקאות הבאות.

שלומית ארליך: יש התאמות שצריך לעשות מבחינת הפסקאות.

שלומית ארליך: בפסקה (1) כתוב לרשות המיסים בישראל.

שלומית ארליך: יש הסיפא.

שלומית ארליך: ב-(2) ו-(3) לא נכנס.

שלומית ארליך: צריך להתאים את הפסקאות.

שלומית ארליך: בסעיף 2 בעמ' 10 בפסקה (3) גם פה יש ההתאמה שנצטרך להכניס לעניין קרובו.

אלכס קושניר: נמשיך בהקראה.

גיא גולדמן: מענק הסיוע יהיה בסכומים המפורטים להלן:

שלומית ארליך: חוזרים לנקודה שבה עצרנו בדיון הקודם, לסעיף 3, סכום מענק הסיוע.

שלומית ארליך: זה עמ' 10 שלכם.

אלכס קושניר: (1) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 50 אלף שקלים חדשים – 3,000 שקלים חדשים; (2) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 50 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 100 אלף שקלים חדשים – 3,750 שקלים חדשים;

אלכס קושניר: יש שינויים במספרים.

נירה שפק: אני מחזיקה משהו עם מספרים אחרים.

שלומית ארליך: הם מבקשים עכשיו להכניס תיקונים.

אלכס קושניר: בעצם תקראו את הנוסח הכחול.

גיא גולדמן: (1) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 50 אלף שקלים חדשים – 3,000 שקלים חדשים; (2) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 50 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 100 אלף שקלים חדשים – 3,750 שקלים חדשים; (3) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 100 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 150 אלף שקלים חדשים – 4,600 שקלים חדשים; (4) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 150 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 200 אלף שקלים חדשים – 5,400 שקלים חדשים; (5) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 200 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 250 אלף שקלים חדשים – 6,900 שקלים חדשים; (6) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 250 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – 8,100 שקלים חדשים; (7) לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 300 אלף שקלים חדשים – הסכומים המפורטים להלן, לפי העניין, ובלבד שלא יפחתו מ־8,600 שקלים חדשים ולא יעלו על 600 אלף שקלים חדשים.

אלכס קושניר: תסבירו לי בכמה העליתם לעומת המענק הקודם.

אלכס קושניר: דיברנו על זה אבל שוב.

אלכס קושניר: זה גל נראה לי.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע מדברים על עסקים עד 300,000 שקל.

גל ברנס: מה שעשינו כאן – הגדלנו בממוצע את הסכומים ב-25%, פעם אחת.

גל ברנס: פעם שנייה יצרנו דיפרנציאליות ביחס למענק הקודם.

גל ברנס: אם במענק הקודם היה לנו 0 עד 100- - - ו-200 עד 300 אז יצרנו מדרגות של 50,000 ובמרבית המדרגות העלינו בממוצע ב-25%, וכדי לייצר את הדיפרנציאליות היה צריך שה-25% יהיה ממוצע כלומר חלק קיבלו 35% וחלק 15%, אבל הממוצע הוא הגדלה של 25% שמשקף את זה שזה מאחד מענקים אחרים שניתנו פעמים קודמות לתוך מענק אחד.

אלכס קושניר: בעקבות הבקשה של חברי הכנסת בוועדה גם באופוזיציה וגם בקואליציה הוחלט להעלות את סכומי המענקים לעסקים קטנים מ-50,000 וצפונה בממוצע ב-43%.

גל ברנס: אנחנו מגדילים בעוד 15% ביחס למספרים האלה שזה בקירוב 43%.

גל ברנס: גם מעגלים כדי שזה יהיה מספרים ברורים אז זה אפילו יותר קרוב ל-45% גידול סך הכול.

אלכס קושניר: ההעלאה לעומת המענקים הקודמים שניתנו לעסקים הקטנים היא 45% לעומת מה שבכחול, העלייה היא ב-15%.

שלמה קרעי: למה רק מ-50,000 ולא מהסעיף הראשון?

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

עופר כסיף: השאירו 35%.

עופר כסיף: הציעו פה 25%.

אלכס קושניר: גם ההערה הזאת התקבלה.

אלכס קושניר: הפגיעה תהיה החל מ-25%.

שלמה קרעי: המאבק האופוזיציוני שלנו נושא פירות.

ינון אזולאי: אני רק רוצה לדייק את מה שחשבת שהוא דייק.

ינון אזולאי: הוא אומר שלעומת המענקים הקודמים זה אמנם עלה, כי כל זה ניסו לשקלל את מה שקיבלו בפעם הקודמת ומנסים להיצמד למענקים הקודמים בסך הכול.

אלכס קושניר: גל, תקריא בבקשה את הסכומים החדשים.

יאיר גולן: אנחנו מאוד שמחים שהמאבק שלנו הצליח ל-25%.

יאיר גולן: תודה רבה.

יאיר גולן: ההישג כולו שלנו, המאבק הצודק של העצמאיים.

גל ברנס: לעסקים במחזורים של 50,000 עד 100,000 – במקום 3,750 - אנחנו מתקנים ל-4,350.

גל ברנס: לעסקים במחזורים של 100,000 עד 150,000 – במקום 4,600 - אנחנו מתקנים ל-5,300.

גל ברנס: לעסקים במחזורים של 150,000 עד 200,000 – במקום 5,400 - אנחנו מתקנים ל-6,250.

גל ברנס: לעסקים במחזורים של 200,000 עד 250,000 – במקום 6,900 - אנחנו מתקנים ל-8,000.

גל ברנס: לעסקים במחזורים של 250,000 עד 300,000 – במקום 8,100 - אנחנו מתקנים ל-3,350.

ינון אזולאי: ומעל 300,000?

גל ברנס: גם את זה צריך כמובן לתקן ולהתאים.

קריאה: מה עם נובמבר דצמבר 2021?

אלכס קושניר: חברים, הערות הביניים האלה לא מקובלות עליי.

אלכס קושניר: אנחנו פה בהקראה, דנים בחוק.

ינון אזולאי: רק שלא יפחת מכמה מעל 300,000?

אופיר כץ: זו אחת הדרישות שלנו שלא התקבלו.

ינון אזולאי: 9,100?

קריאה: אפשר לומר משהו על נובמבר ודצמבר?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הלאה.

גיא גולדמן: לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 300 אלף שקלים חדשים – הסכומים המפורטים להלן, לפי העניין, ובלבד שלא יפחתו מ־8,600 שקלים חדשים ולא יעלו על 600 אלף שקלים חדשים:

ינון אזולאי: אני רוצה להבין את החישוב.

ינון אזולאי: קודם היה עד 300,000 – 8,100.

ינון אזולאי: זה עלה ל-9,350 – עלייה ב-15%.

ינון אזולאי: אחר כך לעוסק שמחזור עסקאותיו בבסיס עולה על 300,000 אתם אומרים שלא יפחת – זה היה 8,600 שזה פער של 5% בערך, אולי פחות - ופתאום עכשיו אני רואה שזה אפילו לא אחוז.

ינון אזולאי: איך החשבון שעשיתם מפעם הקודמת לזו?

גל ברנס: בגלל שבסוף ניסינו במספרי פיקס להיצמד לנוסחה, בפעם הקודמת כי עברנו את ה-300,000 היו עסקים שחשבנו שנכון לתת דלתא שתשקף את התוצאה שלהם, נוסחה מקסימלית, 80%.

גל ברנס: ברגע שהעלינו את המספרים בהיקף כל כך ניכר, בעוד 1,200 שקל כמעט לעסקים של ה-300,000 אנחנו חושבים שאין צורך להגדיל כי זה משקף את המקסימום של הנוסחה.

אלכס קושניר: ינון שואל אם עסק שיש לו 310,000 שקל מחזור - מקבל 8,600.

גל ברנס: בטח שלא.

גל ברנס: אנחנו מתקנים את המינימום ל-9,350.

גל ברנס: אף אחד לא יקבל במחזור של מעל 300,000 פחות מאלה של 250,0000.

שלמה קרעי: כשדיברתם על גידול של 45%, מה ההשוואה?

שלמה קרעי: לקבועות?

שלמה קרעי: גם לסוציאליות שקיבלו?

אלכס קושניר: דיברנו רק על מענק לעסקים קטנים.

שלמה קרעי: אמרתם שיש עלייה של 40%.

שלמה קרעי: בהשוואה למה?

שלמה קרעי: רק לקבועות?

שלמה קרעי: רק לסוציאליות?

שלמה קרעי: לשתיהן?

שלמה קרעי: מה שקללתם בנתון של העלייה של ה-45?

גל ברנס: של הקבועות.

שלמה קרעי: אבל כאן הן סוציאליות.

גל ברנס: הגדלנו מלכתחילה ב-25% כדי לשקף מענקים נוספים שהיו ועכשיו אנחנו מגדילים במקום ב-25%- - -

שלמה קרעי: אז זה כדי לשקף מענקים נוספים שהיו.

שלמה קרעי: זה לא באמת גידול.

גל ברנס: אל"ף, גם המענק הסוציאלי היה 40% ופה אנחנו מדברים על 25%.

גל ברנס: לרוב העסקים, בטח משקף – את כל העסקים שבין 25% ל-40% בהכרח משקף גידול שלא היה להם בפעם הקודמת.

גל ברנס: לאחרים זהה משקף גידול ביחס ל- - -

שלמה קרעי: ביחס לקבועות, לא כולל את הסוציאליות.

ינון אזולאי: בסוציאלי היה 40%.

אלכס קושניר: סעיף 7.

משה גפני: אבל אלכס, זה ירידה.

קריאה: קיבלנו עד 15,000 ואתם אומרים עלייה.

אלכס קושניר: סדרנים, תוציאו אותו בבקשה החוצה.

אלכס קושניר: אני ביקשתי.

אלכס קושניר: אם יירגע אין לי בעיה שייכנס.

קריאה: אלכס, גם אנחנו רוצים לדבר.

קרן ברק: אל תשתיק אותו.

אלכס קושניר: אנחנו באמצע הקראה.

אלכס קושניר: זה דיון חמישי.

אלכס קושניר: דנו כבר בכול.

קריאה: שישי.

אלכס קושניר: דנו כבר בכול.

אופיר כץ: אבל אני רוצה לשמוע למה.

קריאות: - - -

שלמה קרעי: העצמאיים שהצליחו לשרוד אתכם עד היום באמת מגיע להם פרס.

אלכס קושניר: בעקבות הבקשה של חברי הוועדה וגם של העצמאים הוחלט להוריד את רף הפגיעה ל-25% במקום 35%.

אלכס קושניר: בבקשה.

גיא גולדמן: (א) לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור בסעיף 2(3) עולה על 25% ואינו עולה על 40% – סכום השווה למכפלה של 0.1 במקדם מענק סיוע ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס; (ב) (ב) לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור בסעיף 2(3) עולה על 40% ואינו עולה על 60% – סכום השווה למכפלה של 0.2 במקדם מענק סיוע ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;

נירה שפק: עם כל הצעקות של העסקים - ה-25% אלכס – כל הכבוד אלכס.

נירה שפק: התעקשנו על זה וזה מהותי להרבה עסקים.

נירה שפק: זה נקרא כסעיף אחד ועברו הלאה אבל כל הכבוד.

גיא גולדמן: לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור בסעיף 2(3) עולה על 60% ואינו עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.35 במקדם מענק סיוע ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס; לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור בסעיף 2(3) עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.5 במקדם מענק סיוע ובמחזור עסקאות בתקופת הבסיס.

עופר כסיף: אני רוצה לחזור צעד אחד אחורה כי יש פה מידע סותר לגבי מספר העסקים.

עופר כסיף: האדם שדיבר קודם והוצא, דיבר על כך שיש ירידה.

אלכס קושניר: אגף התקציבים, תענו.

אלכס קושניר: מישהו.

עופר כסיף: האדם שהוצא קודם דיבר על כך שמספר העסקים יירד כתוצאה ממה שמופיע פה.

עופר כסיף: אני רוצה לדעת, האם זה מבוסס?

עופר כסיף: מה היה המספר שלפני?

עופר כסיף: מה זה שאחרי?

קרן ברק: אז הם קיבלו עד 15,000 שקל בחודש לחודשיים.

קרן ברק: זה היה המקסימום לחודשיים.

קרן ברק: המענקים האישיים היו עד 15,000 שקל לחודשיים.

גל ברנס: לחדד – כל עוד הרף יורד ל-25%, זה אותו היקף זכאות שהיה למענק הוצאות קבועות בפעם הקודמת וזה אחוז מיטיב במה שהיה במענק הסוציאלי בפעם הקודמת.

גל ברנס: המשמעות של זה שאנחנו מורידים מ-40% ל-25%, למענק משולב זה אומר שעסקים שקודם ירדו ב-25% ולא מעל 40% בפעמים הקודמות קיבלו 3,000, 4,000, 6,000, ולכל אותם עסקים שזו קבוצה מאוד גדולה בהכרח גדל המענק ב-45% ביחס לפעם הקודמת.

גל ברנס: בפעם הקודמת הזכאות היחידה שלהם היתה למענק הוצאות קבועות ולא מענק סוציאלי שהיה 40%.

גל ברנס: הגדלנו להם את המענק פה ב-45% ביחס להוצאות הקבועות.

גל ברנס: זה אומר שהמענק שלהם- - -

קרן ברק: נאמר שזה עסק שאין לו הוצאות קבועות.

קרן ברק: איך השתנה עבורו הקטע של המענקים האישיים?

גל ברנס: עסקים קטנים אין פה בדיקה פרטניצת.

גל ברנס: יש פה סכום פיקס קבוע.

קרן ברק: אבל אם אין הוצאות?

ולדימיר בליאק: זה לא רלוונטי במקרה הזה.

ולדימיר בליאק: זה לטובתכם.

קרן ברק: אז היא מקבלת בכל מקרה ירידה מהשכר?

הראל שליסל: בעסקים גדולים במחזורים הגדולים בודקים להם את ההוצאות.

הראל שליסל: בעסקים הקטנים בשביל הקלות נותנים להם את המענקים בצורה פיקס.

הראל שליסל: מה שהסביר גל, שהעסקים שירדו עכשיו ב-25% הם באופן יחסי למענק הוצאות קבועות גדלים ב-45%.

הראל שליסל: ספציפית ביחס למענק הזה.

קרן ברק: מ-25% ומעלה.

קרן ברק: זה מה שהוא אומר.

עופר כסיף: שורה תחתונה, הגובה נשאר אותו דבר?

גל ברנס: לעסקים שירדו במחזור בין 25% ל-40% זה בהגדרה עולה.

גל ברנס: לעסקים של 0 עד 300.

גל ברנס: מ-300,000 תכף נגיע לזה אבל הוצג גם בפעמים הקודמות - אנחנו מגדילים את המקדם מ-0.3 ל-0.4, מגדילים את המענק המקסימלי מ-500,000 ל-600,000 ובנוסחה את המכפלה של התשומות מורידים מ-0.9 ל-0.85.

גל ברנס: כל הדברים האלה פועלים להגדלת המענק באופן שזה תלוי במחזור של העסק אבל לרוב יש היקף מענק גדול יותר.

עופר כסיף: תודה.

עופר כסיף: יש פה לכאורה מידע סותר.

עופר כסיף: נאמר עכשיו שיש עלייה אבל קודם אמר אורן, שתהיה ירידה.

צמרת אביבי: אני עכשיו הסברתי לו שאני קיבלתי- - -

אלכס קושניר: צמרת, החוצה בבקשה.

צמרת אביבי: מה?

צמרת אביבי: אלכס, אל תסגור לי את הפה.

צמרת אביבי: בבקשה.

אלכס קושניר: אני מבקש - היא לא הסמכות עד כמה שאני יודע לתשובות, לשאלות שנשאלות פה.

אלכס קושניר: בבקשה החוצה.

צמרת אביבי: לא עבדתי בכלל.

צמרת אביבי: לא היו ילדים בגנים.

קרן ברק: היא לא עבדה בכלל.

אלכס קושניר: תשובה של הממשלה בבקשה.

גל ברנס: לגבי העסקים היחידים שלא הספקתי להתייחס אליהם זה אלה הקטנים שיורדים ביותר מ-40% ולא 25%.

גל ברנס: פה חלק מהעסקים מצבם מוטב וחלק מהעסקים יכול להיות שמצבם הורע.

גל ברנס: כלומר אם עסק לא הרוויח פעם קודמת, המענק הסוציאלי שלו היה 0.

גל ברנס: כלומר העסק הזה עכשיו גדל ב-45%.

גל ברנס: יכול להיות עסקים – כנראה לא רבים במחזורים האלה – שגם המענק הסוציאלי שלהם והמקסימלי של 15,000, ואז במקרים האלה יכול להיות שהוא יקבל מענק יותר נמוך.

גל ברנס: איני יודע מה היחסים.

קרן ברק: אפשר לפתור את זה?

קרן ברק: הרי לא התכוונתם שמי שקיבל 0 ובפעם הקודמת כן קיבל את המענק, לא יקבל כלום עכשיו.

קרן ברק: משהו בשיטה שלכם דפק אותו.

גל ברנס: הוא מקבל מענק יותר גדול ממה שקיבל בהוצאות הקבועות בפעם הקודמת שמשקף בצורה מאוד פשוטה בסכום פיקס אחיד את הסכום שיותר גדול ממה שניתן בהוצאות קבועות.

גל ברנס: במקרי קצה במענק הסוציאלי יכול להיות שהיה מצב אחר.

גל ברנס: אבל ככלל למרבית העסקים להערכתי- - -

קרן ברק: אלה שהורע הכי הרבה- - -

גל ברנס: לא קשור לכמה הורע.

גל ברנס: זה נמדד ביחס לירידה של או 40% מהמחזור או 25% מהמחזור.

גל ברנס: בעסקים הקטנים מעולם לא היתה התחשבות בהיקף הפגיעה.

גל ברנס: תמיד היה תנאי סף שמתחתיו אתה מקבל כך שחישבנו מראש את הסכומים שהסכום יהיה בדומה למי שהורע הכי הרבה.

קרן ברק: תן לי רשימת העסקים שמצבם יורע מהפעם הקודמת.

קרן ברק: לדוגמה.

גל ברנס: מי שירד מעל 40% והמענק הסוציאלי שהוא קיבל היה ברף המאוד גבוה.

גל ברנס: זה אומר מישהו מלכתחילה עם הכנסה מאוד גבוהה.

קרן ברק: בכמה הורע?

קרן ברק: למה מגיע לו שיידפק מזה?

הראל שליסל: הרציונל שלנו בכל המענק הזה, לנסות ללמוד לקחים מהמענקים הקודמים.

הראל שליסל: היו דברים שעשינו טוב והיו דברים שעשינו פחות טוב.

הראל שליסל: אנחנו ניסינו למקד את הסיוע למי שמגיע לו ולכן שינינו כל מיני תנאים, וגם ניסינו להתאים יותר את הסכומים.

הראל שליסל: לכן בהגדרה תמיד בהרבה מהשינויים שעשינו יכול להיות שיהיה עסק שירוויח פחות ממה שהרוויח בפעם שעברה.

הראל שליסל: אבל ככלל, המהלך הזה בתוחלת הוא נכון.

הראל שליסל: העסקים הקטנים יקבלו יותר כסף.

הראל שליסל: לכן נראה לנו נכון.

הראל שליסל: יכול להיות שעסק במקרה קיצון קיבל טיפה פחות.

עופר כסיף: השאלה אם זה באמת מקרה קיצון.

עופר כסיף: אסביר מדוע זה לא נראה לי מקרה קיצון ומדוע כפי שאמר דותן, מדובר פה דווקא בהיפוך, כלומר שדווקא מי שנדפק יותר, עוד יותר יידפק עכשיו.

אלכס קושניר: עופר, אני חוזר לדיונים הקודמים שהיו פה.

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

אלכס קושניר: הסוגיה הזו נדונה פה כל כך הרבה פעמים.

אלכס קושניר: זה נכון שהיה עדיף לבחון כל עסק ולתת לו לפי אחוז הפגיעה שלו בצורה מדויקת.

אלכס קושניר: אבל זה היה מגיע למצב שהיינו משלמים מענקים עוד 50 שנה.

אלכס קושניר: לכן המטרה היא לתת מענק שהוא בלחיצת כפתור עם 0 בירוקרטיה, ומצד שני, לנסות להתאים לכמה שיותר עסקים.

אלכס קושניר: בנוסף, המדרגות צומצמו.

אלכס קושניר: אם פעם היו מדרגות מ-0 עד 100, 100 עד 200, 200 עד 300, ושם המענק בכלל לא היה מדויק.

אלכס קושניר: הוא היה מדויק הרבה פחות, היום אנחנו מדייקים אותו ככל ניתן למנוע בירוקרטיה ומגדילים אותו משמעותית כדי לכלול את אלה וגם את אלה.

אלכס קושניר: ברגע שהורדנו ל-25% את אחוז הפגיעה, פתרנו לא 100% בעיות אבל את רוב הבעיות המוחלט.

אלכס קושניר: לכן יכול להיות מצב שבמקרי קיצון כאלה ואחרים יהיו כאלה שייפגעו ויקבלו פחות, ומצד שני יהיו מצבים של עסקים שנפגעו מעט ויקבלו יותר.

קרן ברק: אבל בעל עסק עצמו הוא אדם אחד.

אלכס קושניר: מסכים איתך.

קרן ברק: אני מציעה, שהעסקים שנפגעו ב-100% - ויש כאלה - שלהם ניתן מדרגה נוספת.

קרן ברק: הרי כולם אומרים - הרי אין מושלם.

קרן ברק: אבל מה אנו מגלים, שאלה שנפגעו ביותר מ-40%, וחלקם נפגעו ב-90%, 100% - הם יכולים להיחתך בחצי.

קרן ברק: זה הבדל של אלפי שקלים.

אלכס קושניר: זאת היתה הטענה.

אלכס קושניר: לכן הגדלנו בעוד 15% את המענק.

אלכס קושניר: 100% לפני כן קיבלו 15% פחות ממה שיקבלו עכשיו.

אלכס קושניר: די, דנו בזה שישה דיונים.

עופר כסיף: אלכס, אני מבקש שייתנו לדותן או לצמרת.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הם דיברו פה שישה דיונים.

עופר כסיף: הם אומרים שזה לא מקרה קצה.

עופר כסיף: שיסבירו למה.

משה גפני: קרן צודקת.

קרן ברק: אתה יכול לפתור את זה.

אלכס קושניר: אני לא יכול לפתור את זה כי פתרנו את זה על-ידי הגדלת המענק.

אלכס קושניר: הגדלתי כי לפני דקה הם קיבלו 15% פחות.

אלכס קושניר: אתם לא מסתכלים על המספרים?

צמרת אביבי: ההגדלה לא מספיקה.

שלומית ארליך: מה שמבקשים לעשות פה, בסעיף 2(3), במקום 35% להוריד ל-25%.

שלומית ארליך: זה משקף את הירידה.

שלומית ארליך: בסעיף 7 מבחינת המספרים אתם משאירים אותו דבר?

גיא גולדמן: 9,350.

שלומית ארליך: צריך לתקן את זה – בסעיף 7א במקום 35% זה יורד ל-25%?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: הסעיפים הבאים הם סעיפי התפעול והאכיפה.

גיא גולדמן: 4.

גיא גולדמן: תביעה לקבלת מענק סיוע.

גיא גולדמן: עוסק רשאי להגיש תביעה לקבלת מענק סיוע בעבור תקופת הזכאות.

שלומית ארליך: 1 ביוני זה תאריך לא רלוונטי.

שלומית ארליך: לכן ביקשתם לעשות 14 ימים מיום פרסומו כי אנו לא יודעים מה יום פרסומו ואנו לא רוצים ליצור אי ודאות ביחס ליום הפרסום, נעשה פה תאריך של 15.6.2022 ונשאיר את זה עד תום 90 ימים ממועד זה, כלומר מ-15.6.2022.

שלומית ארליך: נקבע ששר אוצר יהיה רשאי בצו לדחות את מועד התחילה להגשת התביעה למענק סיוע כאמור בסעיף קטן – זה במקרים שבהם החוק- - -

משה גפני: למה 15 ביוני פותר את הבעיה?

שלומית ארליך: 1 ביוני כרגע לא רלוונטי.

שלומית ארליך: הם ביקשו לעשות את זה 14 ימים מועד הפרסום.

שלומית ארליך: אנו לא יודעים מתי יהיה מועד הפרסום.

שלומית ארליך: אני מציעה לעשות 15 ביוני אבל לתת לשר האוצר אפשרות לדחות פה את ה-15.6.

שלומית ארליך: במקרה שבו החוק לא יעבור עד 15 ביוני או מסיבה כלשהי לא יפורסם, לא ייכנס לתוקף, שר האוצר יוכל לדחות את ה-15 ביוני, ואז ניתן יהיה להגיש את התביעה מאותו מועד שאליו דחה עד תום 3 חודשים.

שלומית ארליך: הסמכות הזו תהיה שונה מהסמכות שנקבעה בסעיף קטן (ב) שנותנת למנהל את הסמכות לדחות את מועד התחילה לתקופה אחת שלא תעלה על 30 יום, וזה רק אם אי-אפשר להגיש את התביעה בטופס מקוון שזה מטעמים טכניים תפעוליים.

שלומית ארליך: פה בסעיף קטן (א) חשבנו שכדי לא ליצור אי ודאות ביחס למתי מתפרסם החוק הזה, וכיוון שאנו לא יודעים לצפות זאת עכשיו, כן לקבוע תאריך של 15 ביוני אבל לתת לשר האוצר- - -

משה גפני: ואם החוק לא יאושר במליאה?

שלומית ארליך: שר האוצר יוכל לדחות.

ינון אזולאי: למה לא 14 יום מיום אישור החוק במליאה?

שלומית ארליך: כי אם אני כותבת:

שלומית ארליך: 14 יום ממועד פרסומו – כבר נתקלנו בזה בעבר – היה לנו מקרה עם חוק מיסוי מקרקעין שכתבנו X ימים מיום פרסומו ואז הגענו ליום הפרסום.

שלומית ארליך: הפרסום זה בדרך כלל כ-10 ימים מיום שהחוק מאושר במליאה אבל לא בהכרח ואז נוצרת אי ודאות ביחס למתי בדיוק החוק פורסם.

שלומית ארליך: רצינו לקבוע תאריך אבל כן להסמיך את שר האוצר לשנות את זה.

משה גפני: אבל אנחנו באי ודאות פוליטית.

משה גפני: אף אחד לא יכול לומר איך המליאה תעבוד היום, איך לא.

משה גפני: למה לא מיום הפרסום?

שלומית ארליך: אפשר לומר.

שלומית ארליך: החוק נכנס לתוקף מיום פרסומו ברשומות.

שלומית ארליך: זה תמיד מיום פרסומו ברשומות.

שלמה קרעי: אבל יום אישורו במליאה זה תאריך שכולם יידעו.

אלכס קושניר: אז תשאירו את זה 14 ימים מיום פרסומו.

שלומית ארליך: 4א.

שלומית ארליך: עוסק רשאי להגיש תביעה לקבלת מענק סיוע בעבור תקופת הזכאות – 14 יום מיום פרסומו.

שלמה קרעי: זה לא מעכב אותם מקבלת המענקים?

שלמה קרעי: הרי יש מקדמות שהם מקבלים כשעובר פרק זמן.

שלמה קרעי: 14 יום מיום פרסומו ברשומות יכול להיות עוד שלושה שבועות ומאז תתחיל הספירה של המקדמות.

שלמה אוחיון: לא.

שלמה אוחיון: בפרקטיקה בפעמים הקודמות גם היה תאריך מסוג זה.

שלמה אוחיון: כאשר התאפשר לנו תפעולית להפעיל את זה קודם – בדרך כלל הפעלנו את זה 10 ימים קודם ונתנו את ה-90 יום מיום תחילת החוק.

שלמה קרעי: אני שואל לגבי המקדמות.

שלמה קרעי: עם ה-90 יום אין לי בעיה.

שלמה אוחיון: בסופו של יום אדם קיבל יותר מ-90 יום כדי להגיש את המענק כי פתחנו קודם.

שלמה אוחיון: גם אם החוק אפשר לנו לפתוח ב-15, פתחנו ב-1 בחודש.

שלמה אוחיון: אז היו יותר ימים כדי להגיש את המענק.

שלמה אוחיון: לא פגענו בתקופת הזכאות.

שלמה קרעי: ולגבי המקדמות?

שלמה קרעי: יש בחוק מקדמות, שאם תוך 28 ימים לא קיבלו או משהו כזה - הספירה תתחיל מיום ההגשה אם פתחתם מוקדם יותר?

מירב כהן: כן.

שלומית ארליך: עד תום 90 ימים ממועד זה.

גיא גולדמן: גם נראה בהמשך שאפשר להאריך מועד זה.

גיא גולדמן: (ב) המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת התביעה למענק סיוע כאמור בסעיף קטן (א) לתקופה אחת שלא תעלה על 30 ימים אם מתקיימות סיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה בטופס מקוון במועד האמור.

גיא גולדמן: המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בסעיף קטן (א) בתקופה נוספת, אחת או יותר, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלה על 180 ימים; קביעת המנהל על הארכה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט של רשות המסים בישראל.

גיא גולדמן: זו הארכה של 90 ימים.

ינון אזולאי: גיא, למה מגבילים ל-180 ימים?

ינון אזולאי: למה לא לפי שיקול דעתו?

גיא גולדמן: כדי שתהיה סופיות.

גיא גולדמן: לכל דבר יש תקופה קצובה בזמן.

גיא גולדמן: (ד) תביעה לפי סעיף זה תוגש בטופס מקוון שקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת מענק סיוע ולשם תשלום מענק סיוע לפי הוראות חוק זה.

משה גפני: למה טופס מקוון?

משה גפני: למה אי אפשר ידנית?

גיא גולדמן: נראה לי שזה דבר מקובל היום, יעיל ושירות טוב.

משה גפני: ואם למישהו אין מקוון?

יאיר גולן: האתר שלכם קרס ימים, שבועות.

יאיר גולן: תנו לעסקים קצת לדבר.

אלכס קושניר: תצא בבקשה.

יאיר גולן: כולם לצאת.

יאיר גולן: כולם לקום.

יאיר גולן: מי שמכבד את העצמאיים – לקום.

יאיר גולן: לצאת מהדיון.

קריאה: אלכס תודה על ה-25%.

קריאה: כל השאר מרחתם אותנו.

קריאה: הדיון על העצמאיים ואתם לא נותנים להם רשות דיבור.

גיא גולדמן: קביעת זכאות למענק סיוע.

גיא גולדמן: 5.

גיא גולדמן: (א)

קרן ברק: אתה יכול לעשות את הישיבה במשרד האוצר.

קרן ברק: למה פה?

אלכס קושניר: זה דיון שישי.

אלכס קושניר: היו פה שני דיונים, כל אחד לפחות שלוש שעות שבו דיברו רק העצמאיים.

אלכס קושניר: לכן אנחנו רצים לקדם את החקיקה הזאת.

אלכס קושניר: אם כל פעם נחזור על אותן טענות שנשמעו פה כבר, חלקן צודקות יותר וחלקן פחות, לא נתקדם.

אלכס קושניר: לכן ביקשתי מכולם להיות פה, לדבר והם דיברו.

אלכס קושניר: שישה דיונים על המענק הזה.

אלכס קושניר: דיברו פה כולם באריכות.

אלכס קושניר: לא הגבלתי אף אחד.

אלכס קושניר: אבל לבוא לעשות פרובוקציה?

קרן ברק: הם לא באים לפרובוקציה.

קרן ברק: הם ממש מדברים עניינית.

אלכס קושניר: היו שני דיונים ששתקנו.

קרן ברק: יש להם טענות.

אלכס קושניר: הם השמיעו אותן כבר שלוש פעמים.

קרן ברק: אבל אם רק האוצר קובע, חבל לבוא לכנסת.

אלכס קושניר: רק האוצר קובע?

אלכס קושניר: כמה שינויים בחוק?

קרן ברק: ה-25%.

אלכס קושניר: חוץ מזה?

אלכס קושניר: תעברי על החוק.

קרן ברק: הדברים הקרדינליים - הקורונה לא התחילה בינואר אלא בדצמבר.

קרן ברק: הדברים החשובים באמת.

אלכס קושניר: הגדלת מענקים ב-15% זה לא מהותי?

אלכס קושניר: הסיפור של דיבידנד זה לא מהותי?

אלכס קושניר: התיקונים שעשינו פה לא מהותיים?

אלכס קושניר: בבקשה.

קרן ברק: דיון עומק של הבנה – לא.

אלכס קושניר: היו פה שישה כאלה.

משה גפני: אבל שאלתי לגבי הטופס המקוון.

משה גפני: יש בעל מכולת מבוגר.

משה גפני: הוא רוצה להגיש ידנית כפי שהגיש 50 שנה.

גיא גולדמן: יש פה קציבת זמנים.

גיא גולדמן: הטיפול בבקשה צריך להיות מהיר.

מירב כהן: מענקי הקורונה הקודמים היו רק בצורה מקוונת.

מירב כהן: לא היה ידני יותר.

מירב כהן: כך החוק הקודם עבר גם בסוציאלי וגם בהוצאות הקבועות.

מירב כהן: לא היו לנו בעיות שלא הצליחו להגיש תביעות בצורה מקוונת.

מירב כהן: כפי שגיא אומר, אם לא נעשה את זה מקוון לא נעמוד בזמנים שהחוק הזה קובע.

משה גפני: ואם יש מישהו שלא יכול?

שלמה אוחיון: הקמנו מוקד שמסייע בדיוק למקרים האלה.

שלמה אוחיון: כאשר אחד כזה שמתקשה באוריינות דיגיטלית נמוכה אנו מלווים אותו בתהליך עד שהוא מזדהה ומגיש.

שלמה אוחיון: מה הוא אמור להגיש – אמור להזדהות, לתת את הפרטים שלו, מספר דרכון וכו'.

שלמה אוחיון: אנו מסייעים לו להיכנס.

שלמה אוחיון: צריך סך הכול לסמן שירד ב-25% בהתאם למה שהחוק קבע.

משה גפני: מי מסייע לו?

שלמה אוחיון: רשות המיסים.

שלמה אוחיון: נציגי השירות אצלנו, המוקדנים אצלנו.

שלמה אוחיון: אנחנו עונים היום – אפשר לבדוק אותי - תוך 90 שניות.

שלמה אוחיון: לכן גם לא צריך להמתין הרבה ומקבלים סיוע מלא וליווי.

שלמה אוחיון: יש לנו לשמחתי מלא מכתבי תודה בעניין.

משה גפני: אם יהיו בעיות מסוג זה, אני אפנה.

גיא גולדמן: 5(א) הגיש עוסק למנהל תביעה לקבלת מענק סיוע לפי הוראות סעיף 4, יקבע המנהל בהחלטה מנומקת את זכאותו של העוסק למענק ואת סכום המענק, בתוך 120 ימים ממועד הגשת התביעה.

שלומית ארליך: למה 120?

שלומית ארליך: בפעם הקודמת היה 100 והיתה לו סמכות להאריך בעוד 20 ימים נוספים.

קרן ברק: יש כאלה שעוד לא קיבלו את המענקים – שלחו להם יום לפני ה-120 ימים ודחו להם בעוד- - -

אלכס קושניר: מה היה בפעם הקודמת?

אלכס קושניר: תשאירו 100 ימים.

אלכס קושניר: תיצמדו למה שהיה בפעם הקודמת בבקשה.

גיא גולדמן: (ב) המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העוסק, לתקן את קביעתו כאמור בסעיף קטן (א), אם התגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעה זו.

גיא גולדמן: 6.

גיא גולדמן: תשלום מענק סיוע.

גיא גולדמן: נקבעה זכאותו של עוסק למענק סיוע לפי הוראות סעיף 5, ישולם לו המענק בהקדם ולא יאוחר מתום 5 ימים ממועד קביעת הזכאות כאמור.

גיא גולדמן: יש השלב של קביעת הזכאות, כמה זמן המשרד קובע את הזכאות בעקבות בקשה לקבלת מענק שהוא מקבל, ויש השלב מרגע שנקבעה זכאות של העוסק, חמשת הימים שחולפים עד תשלום המענק.

גיא גולדמן: 7 זה סעיף של תשלום מקדמות שנועד להסדיר מקרים של תשלומים כשקביעת הזכאות מתעכבת.

גיא גולדמן: (א) לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי הוראות סעיף 5(א) בתוך 21 ימים מיום הגשת התביעה, ישלם לעוסק מקדמה בשיעור של 40% מסכום מענק הסיוע המגיע לעוסק, להנחת דעתו של המנהל.

משה גפני: מה זה הנחת דעתו של המנהל?

גיא גולדמן: הבירור של קביעת המענק, של הזכאות עוד לא מיצה עצמו.

גיא גולדמן: יש השלב המקדמי של תשלום מקדמה של 40%, לפי מה שהמנהל מוצא לנכון באותה עת.

קרן ברק: ואם הוא מוצא לנכון לא?

קרן ברק: מה אומר המשפט הזה?

מירב כהן: העסקים היותר גדולים צריכים להקליד את הנתונים.

משה גפני: אתם כל הזמן אומרים: מה שהיה.

משה גפני: אני שומע בתקשורת שמה שהיה, היה לא טוב.

קרן ברק: גם השתמשתם בחלק מהסעיפים לרעה, כמו ה-100 ימים אלה.

קרן ברק: 120.

קרן ברק: מחכים ליום האחרון, שולחים מכתב.

קרן ברק: צריך ללמוד מטעויות.

קרן ברק: זה לא שמשתמשים בימים האלה לטובה.

מירי סביון: אני רוצה להתייחס ללוחות הזמנים לתשלום המענקים.

מירי סביון: מבחינת רשות המיסים וכתפיסה שלנו, עשינו ונמשיך לעשות מאמץ הכי גדול שאפשר כדי לשלם את המענקים האלה בזמן.

מירי סביון: המענקים הפשוטים לעסקים הקטנים כפי שאתם יודעים, יצאו תוך ימים ספורים מאז הוגשה התביעה כמעט באופן מיידי.

מירי סביון: לגבי מענק הוצאות קבועות נעשו מאמצים אדירים כדי לשחרר את הכספים כמה שיותר מהר.

מירי סביון: אחוז ניכר מהסכומים האלה יצאו תוך ימים ספורים אחרי שהתביעות הוגשו.

מירי סביון: ברגע שהסתיימה הבדיקה הכסף שוחרר כמה שיותר מהר ובאותם מקרים שבהם ראינו שהתביעה מתעכבת - שולמו המקדמות בהתאם לחוק.

מירי סביון: היו מצבים שהקדמנו גם תשלומים.

מירי סביון: לכן המטרה שלנו והגישה שלנו והתפיסה השירותית זה לשלם את המענקים האלה הכי מהר שאפשר.

מירי סביון: ברור לנו שמדובר פה בעסקים שנפגעו והמענקים האלה נועדו לסייע.

מירי סביון: לכן נעשים המאמצים הכי גדולים לשלם את הכסף לעסקים שהם זכאים לו הכי מהר שאפשר בתוך כל האירוע הזה.

קרן ברק: ואלה שלא?

קרן ברק: אלה שזה עולם ומלואו עבורם והם מחכים, ועוד ערר ולא מקבלים?

קרן ברק: שמערערים על ההחלטות שלכם.

מירב כהן: מתוך 500,000 תביעות שהיו במענקי הקורונה – 85% מהתיקים שולמו תוך שלושה ימים כולל התיקים הגדולים.

מירב כהן: התיקים הקטנים בוודאות.

מירב כהן: מתוך ה-100% - 15 תיקים עלו לתוכנית העבודה.

מירב כהן: התיקים שעלו לתוכנית העבודה שולמה להם מקדמה בדיוק מה שרשום פה.

קרן ברק: מה המנהל החליט?

מירב כהן: הם צריכים להכניס את התשומות שהם דיווחו למע"מ, ואם התשומות הן 10 מיליון ואותו מייצג או בעל העסק במקום התשומות הכניס את מס התשומות זה יוצר לו בנוסחה פיצוי הרבה יותר גדול.

מירב כהן: המערכת שלנו לוקחת את הנתון האמיתי.

מירב כהן: זה הנחת דעתו של המנהל.

מירב כהן: את ה-40% שילמנו אבל לא לפי התביעה שהוא קבע כי הכניס נתון לא נכון למערכת.

מירב כהן: אחרת ניתן לו מקדמה שהיא מעל ה-100% שלו.

קרן ברק: זה 40% משקר.

אלכס קושניר: אבל זה יכול להיות מטעות, לא משקר.

אלכס קושניר: אם טועים ואז משלמים לו מקדמה גדולה יותר?

אלכס קושניר: למה את רוצה להכשיל אדם?

ינון אזולאי: 40% זה בסדר גמור לדעתי.

מירב כהן: 100% הנחת המנהל.

מירב כהן: לא 40%.

קרן ברק: אבל לא כתוב ככה, אלכס.

קרן ברק: בנוסח כתוב שגם 40% זה המנהל.

קרן ברק: זה לא כתוב כפי שאתם אומרים.

מירב כהן: המענק שהוא להנחת דעתו של המנהל.

מירב כהן: לא 40%.

משה גפני: אבל אם אתה מסתמך על זה שמענק הסיוע מגיע לעוסק, אתה אמרת שאם הכניס דברים שלא מגיע לתת סיוע על זה לא משלמים.

משה גפני: הנחת דעתו של המנהל זה שיקול דעת.

משה גפני: ומה שאתה אומר זה לא שיקול דעת.

אלכס קושניר: זה דיון סרק על כלום.

אלכס קושניר: תקשיבי רגע לאנשי המקצוע.

ירון גינדי: חברת הכנסת קרן, אני רוצה להניח את דעתך.

ירון גינדי: אם אני מגיש את המענק נכון, כלומר רשמתי את התשומות הנכונות, רשמתי את העסקאות הנכונות - אני אקבל את ה-40% שלי.

ירון גינדי: אבל מאחר שאני יכול להשפיע על המענק, ואגיש אותו לא נכון- - -

קרן ברק: הוא צודק במה שאמר אבל זה לא מנוסח נכון.

קרן ברק: מה שמנוסח זה גם 40%.

גיא גולדמן: (ב) לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי סעיף 5(א) בתוך 28 ימים מיום הגשת התביעה, ישלם, נוסף על המקדמה האמורה בסעיף קטן (א), מקדמה בשיעור של 20% מסכום מענק הסיוע המגיע לעוסק, להנחת דעתו של המנהל.

גיא גולדמן: ככל שהאיחור בקביעת הזכאות הוא גדול יותר, תשלום המקדמה יהיה גדול יותר.

גיא גולדמן: פה יש 20% נוספים.

ינון אזולאי: מ-100%.

ינון אזולאי: 60%.

שלומית ארליך: למה אין פה סעיף שמתייחס לדין מענק ומקדמה?

שלומית ארליך: שזכות למענק לא ניתנת להעברה, שיעבוד?

גיא גולדמן: זה היה מענק סוציאלי.

גיא גולדמן: עכשיו אין פה מענק סוציאלי.

גיא גולדמן: אמרנו שזה כמו דמי אבטלה.

גיא גולדמן: היה שם סעי שהיה גם חריג.

גיא גולדמן: כן רצו אותו, לא רצו אותו.

גיא גולדמן: היה בעולם שמקביל לדמי אבטלה.

גיא גולדמן: אנחנו לא שם.

ינון אזולאי: המענק שמגיע לו אתם יכולים לקחת לו את זה?

ינון אזולאי: לעקל לו את זה?

שלומית ארליך: כן.

ינון אזולאי: עושים לו קיזוז?

גיא גולדמן: אבל זה לא בסעיף הזה.

גיא גולדמן: לא יקוזז המענק לטובת חוב מס.

שלומית ארליך: אבל ניתן להעברה, לשיעבוד, לעיקול.

ינון אזולאי: פעם שעברה בדבר הזה ביקשנו – את זוכרת את הסכום שלא נגעו בו?

ינון אזולאי: 300,000?

ירון גינדי: לא הכניסו את זה הפעם.

ירון גינדי: ויש הרבה עסקים- - -

גיא גולדמן: הרעיון בחוק הקודם היה לתת הגנה על מענק שהוא סוציאלי.

גיא גולדמן: הוא עורר שאלות כי יש נושים שצריך להיפרע מהחובות האלה.

גיא גולדמן: צריך להגן על האינטרסים שלהם.

גיא גולדמן: היו הרבה דיונים סביב זה.

גיא גולדמן: אם הוועדה מעוניינת להכניס כזה סעיף- - -

אלכס קושניר: מה נקבע בסופו של דבר במענקים הקודמים?

אלכס קושניר: במענקי ההוצאות הקבועות – לא סוציאלי.

גיא גולדמן: אם אני זוכר נכון, זה נכנס לעוסקים עד מחזור עסקאות מסוים.

גיא גולדמן: עד 300,000 שקלים.

אלכס קושניר: אני מבקש לקחת את זה אז איז ולהכניס לחוק.

אלכס קושניר: כפי שהיה במענקים הקודמים.

גיא גולדמן: בסדר.

גיא גולדמן: אופן תשלום מענק סיוע ומקדמות.

גיא גולדמן: מענק הסיוע והמקדמות לפי סעיפים 6 ו־7 ישולמו באמצעות רשות המסים בישראל על ידי זיכוי חשבון הבנק של העוסק שפרטיו היו בידי המנהל.

גיא גולדמן: 9(א) תשלום ביתר.

גיא גולדמן: שולם לעוסק מענק סיוע, לרבות מקדמה, בסכום העולה על סכום המענק שהוא זכאי לו לפי חוק זה, יחזיר העוסק את ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום היתר) באמצעות רשות המסים בישראל, בתוך תשעים ימים מהיום שהמציא לו המנהל דרישה להחזר, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום היתר – פה נוריד את ריבית בהמשך לדברים שאמרנו בתחילת הדיון - מיום ששולם סכום היתר עד יום ההחזר.

גיא גולדמן: (ב) על סכום היתר ועל הפרשי ההצמדה כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות פקודת המסים (גבייה)‏ , כאילו היו מס, וכן יחולו עליהם הוראות חוק קיזוז מסים, התש"ם–1980‏ , כאילו היו חוב מס.

גיא גולדמן: אפשר לגבות את זה באמצעות פקודת המיסים גבייה.

גיא גולדמן: זו הדרך שבה רשות המיסים גובה חובות.

גיא גולדמן: זו גבייה מינהלית.

גיא גולדמן: אם נתנו לו ביתר, לא נוכל לקזז את המענק לטובת חוב מס אבל נוכל לקזז החזר מס לטובת חוב מענק.

גיא גולדמן: זה בדיוק היה ההסדר בחוק.

אלכס קושניר: כלומר אם שולם מענק ביתר ומגיע לך החזר מס – יקזזו לך, אבל אם יש לך חוב מס ושולם מענק – אי אפשר לקזז.

אלכס קושניר: כלומר חוב מס לא יקוזז.

ירון גינדי: חוב במע"מ קיזזתם את המענק בהגדרה.

גיא גולדמן: ניתן לקזז מהחזר מס שמגיע לעוסק - חוב מענק.

ינון אזולאי: ואם לא מגיע לי החזר מס?

גיא גולדמן: אז הסעיף לא מופעל.

גיא גולדמן: (ג) סכום היתר יקוזז מכל סכום המגיע לעוסק לפי הוראות חוק זה ולפי הוראות חוק התוכנית לסיוע כלכלי.

שלומית ארליך: גם פה מורידים את המילים ריבית?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: (ג) זה קיזוז בעולם המענקים.

גיא גולדמן: אפשר לקזז יתר, בתוך חובות של החוק הזה.

אלכס קושניר: כלומר אם מישהו קיבל מענק – תסביר.

מירב כהן: במענקי קורונה הקודמים היו 8 מקטעים.

מירב כהן: אם במקטע אחד היית חייב, במקטע הבא אתה זכאי – קיזזנו את זה כדי לא ליצור חוב מס והליכי גבייה.

מירב כהן: אם עדיין נשארו כאלה שיש להם יתרות ועדיין לא החזירו את הכסף כי דרשנו מהם את הכסף – הוצאנו מכתב רשמי והם לא הגישו ערר או השגה, במקום ליצור את חוב המס שוב וליצור לו עיקולים או דברים כאלה, העדיפות לקזז את זה פה.

אופיר כץ: אם הוא באמצע תהליך מולכם?

מירב כהן: הוא עדיין צריך להחזיר את זה תוך 90 יום.

מירב כהן: זו הקביעה של בית משפט.

מירב כהן: גם אם אתה מגיש ערר, אתה עדיין צריך להחזיר את הכסף.

מירב כהן: לא קשור.

מירב כהן: אנו מעדיפים לא להגיע לחובות מס כי הם יוצרים בעיה בתיק העסקי הרגיל שלך.

מירב כהן: אז אנחנו מעדיפים לקזז את זה בין מענקים.

ינון אזולאי: אם הוא כבר בהליך שיש לו עיקול על החשבון אתם תיקחו ותעשו את כל הטיפול בעיקול?

מירב כהן: אם יש לו עיקול על החשבון בתהליך של הקיזוז בין המענקים זה בדיוק פותר את הבעיות האלה.

ינון אזולאי: אתם תהיו אחראיים אחרי שעשה את הקיזוז להסיר את העיקול?

ירון גינדי: איפה אתה חי?

ירון גינדי: אנחנו פה בישראל.

עופר כסיף: אני חוזר על בקשתי.

עופר כסיף: דיברתי עם נציגי העצמאיים בחוץ.

עופר כסיף: יש להם הרבה מידע לחלוק.

עופר כסיף: דמוקרטי- - -

אלכס קושניר: כל אחד דיבר.

אלכס קושניר: הם שפכו את הטענות.

אלכס קושניר: די.

אלכס קושניר: לא, חזרת על בקשתך.

עופר כסיף: זה עוסק בהם.

עופר כסיף: אני לא יכול לקבל החלטות בלי שאני שומע את המידע מהם.

אלכס קושניר: שמעת מהם בחוץ.

עופר כסיף: זה עבור כולנו.

עופר כסיף: זהה ההגינות וגם הפרוצדורה הראויה.

אלכס קושניר: הפרוצדורה הראויה נעשתה פה.

קרן ברק: לא נכון.

אלכס קושניר: חברי הכנסת כסיף וברק, אני מבקש מכם ללכת להקלטות של הדיונים הקודמים שנעשו פה ולשמוע כמה הם דיברו ועל מה.

עופר כסיף: זה לא העניין.

קרן ברק: אני רוצה שבכל סעיף הם יגידו לי אם זה בסדר או לא.

קרן ברק: הם היועצים שלי בדיון הזה.

אלכס קושניר: את יכולה להתייעץ איתם.

עופר כסיף: הוכנסו שינויים חלקם מבורכים.

ולדימיר בליאק: אף אחד לא גירש אותם.

אלכס קושניר: נתתי להם אישור לחזור, רק לא זכות לדבר.

אלכס קושניר: הם לא חזרו.

עופר כסיף: הוכנסו שינויים חלקם מבורכים, שמשנים את התמונה הכללית.

עופר כסיף: חלק משינוי התמונה הכללית זה שתיירות נכנסת, מורי דרך הולכים להיפגע.

אלכס קושניר: אתה עכשיו מבזבז את הזמן.

אלכס קושניר: כי לא היית בכל הדיונים פה.

אלכס קושניר: אני הייתי פה בכולם, בשישה דיונים.

אלכס קושניר: היו פה שני דיונים מאוד ארוכים שכל מי שהגיע לפה ומייצג את העצמאיים, בעצמו העצמאי, ארגונים כאלה ואחרים, כולם דיברו פה.

אלכס קושניר: שפכו את הטענות.

אלכס קושניר: שמענו את כולם.

אלכס קושניר: אי אפשר לומר שלא היו דיונים.

עופר כסיף: אבל התמונה השתנתה.

אלכס קושניר: אבל הם טוענים אותן טענות שטענו קודם.

ינון אזולאי: הם היו פה בדיונים, אמרו את דבריהם.

ינון אזולאי: נתת להם לדבר.

ינון אזולאי: אפילו היה דיון שלם שרק הם דיברו ולא אנחנו.

ינון אזולאי: הבאנו פה את הסכום של המענק שגדל.

ינון אזולאי: לדעתי זה נקודת המחלוקת שפה הם לא התייחסו לזה.

אלכס קושניר: הם טוענים שזה לא מספיק.

אלכס קושניר: הבנתי.

ינון אזולאי: לשיקול דעתך אדוני היושב-ראש – בגלל שזה לא עלה בדיונים הקודמים וזה עלה בדיון הזה – הדרישה היתה, אבל ההסבר למה הם חושבים שזה עלה וירד - לא היה.

ינון אזולאי: גם אני כחבר כנסת לא קיבלתי את כל התשובות.

אלכס קושניר: אמרנו את ההסבר ארבע פעמים לפחות.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בהקראה.

אלכס קושניר: אני לא רוצה לפתוח את זה שוב.

אלכס קושניר: לא מוכן להיכנס ללופ הזה.

עופר כסיף: יש מידע חדש.

גיא גולדמן: תשלום בחסר.

גיא גולדמן: 10.

גיא גולדמן: שולם לעוסק מענק סיוע בסכום הנמוך מסכום המענק שהוא זכאי לו לפי חוק זה, ישולם לעוסק ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום החסר), באמצעות רשות המסים בישראל, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום החסר, החל בתום 30 ימים מיום הגשת התביעה עד יום תשלום סכום החסר.

שלומית ארליך: פה אנו משאירים את הריבית כי אם שולם סכום בחסר, רשות המיסים תעביר את זה בתוספת הריבית והצמדה.

גיא גולדמן: קנס בשל הגשת תביעה ביתר.

גיא גולדמן: 11.

גיא גולדמן: (א) בסעיף זה, "סכום ההפרש" – ההפרש שבין סכום מענק הסיוע שכלל עוסק בתביעה שהגיש לפי סעיף 4, לבין סכום מענק הסיוע שהמנהל קבע שהוא זכאי לו לפי הוראות סעיף 5.

גיא גולדמן: (ב) עוסק שסכום ההפרש לגביו עולה על 50% מסכום מענק הסיוע שכלל בתביעה שהגיש לפי סעיף 4, ולא הוכיח להנחת דעתו של המנהל שלא התרשל בעריכת התביעה שהגיש, יהיה חייב בקנס בשיעור של 30% מסכום ההפרש.

אופיר כץ: דרשנו להוריד את זה.

אופיר כץ: זה לא הגיוני שישלמו 30%.

שלומית ארליך: גם בפעם הקודמת לא היה 30%.

גיא גולדמן: בחוק הקודם היה 25%.

גיא גולדמן: הסקירה של גל בתחילת הדיונים בהצעת החוק אמרה בעצם ניצול לרעה – החשש לניצול לרעה במענק הזה גדול יותר מאשר במענקים קודמים.

אלכס קושניר: 25%.

אלכס קושניר: כמו בפעם הקודמת.

ינון אזולאי: אנחנו דורשים שיירד לגמרי.

אלכס קושניר: תראה מה כתוב - הקנס על זה – להנחת דעתו של המנהל.

אלכס קושניר: לא אוטומטי.

שלמה קרעי: מה זה עולה על 50%?

שלמה קרעי: זה כן או לא.

שלמה קרעי: שחור לבן, תנאי הסף.

שלמה קרעי: בתנאי הסף זה מגיע לך או לא.

אלכס קושניר: אם הוא דיווח בזדון מחיר או מחזור לא נכון, מגיע לו לשלם את הקנס.

אלכס קושניר: מסכימים איתי?

שלמה קרעי: לא כתוב פה בזדון.

שלמה קרעי: שלא התרשל.

שלמה קרעי: התרשל, זה זדון?

שלמה קרעי: יש מרחק שמיים וארץ.

אופיר כץ: אדם טעה במספר.

אופיר כץ: איזו גישה, שכולם מרמים.

אלכס קושניר: נראה לי שהתבלבלנו.

אלכס קושניר: המענקים הללו משולמים מהכסף של אותם עצמאיים.

אלכס קושניר: של כל מי שמשלמים מיסים במדינת ישראל.

אלכס קושניר: אם יש מישהו שהתרשל וקיבל את הכסף בטעות, אני מצפה שלא יתרשל.

אלכס קושניר: אם הוא מנהל את העסק שלו, הוא יחזיר את המענק וישלם את הקנס.

ינון אזולאי: למה קנס?

אופיר כץ: אתה אומר שזה כסף של העצמאיים.

אופיר כץ: תשאל את חוות דעתם על הסעיף הזה.

אלכס קושניר: אגב גם השכירים משלמים מס.

נירה שפק: אני מזכירה מה שאמרתי בדיון הקודם על חוסר התאימות.

נירה שפק: הרי גם המדינה טועה.

נירה שפק: אני לא קוראת לזה מתרשל ולא בזדון.

נירה שפק: אז היא נותנת את זה בהפרשים כמו שכתוב בסעיף בריבית והצמדה, ואני אמרתי – אותו דבר.

נירה שפק: זה לא הרשות השופטת ועל זה גם אמרתי בפעם הקודמת ונפגשו איתי אחרי, ואחרי שנפגשו איתי ישבתי עם ולדימיר, ואמרנו דבר נורא פשוט: אם מישהו עשה מעשה זדון, ולא תפקידם להיות הרשות השופטת.

נירה שפק: רוצים להגיש תלונה – שיגישו תלונה.

אלכס קושניר: אבל זה לא עובד ככה.

אופיר כץ: זה יפחיד עצמאים מהגשה.

אופיר כץ: הם יגידו: אם אני טועה, צריך לשלם 30%?

נירה שפק: לא קיבלתי תשובה פעם שעברה למה ששאלתי.

נירה שפק: כשאתם אומרים: התרשל, למה אתה מתכוון?

נירה שפק: כי הדיון פה הסתיים עם כמה דוגמאות- - -

מירב כהן: אסביר.

מירב כהן: במענק הוצאות קבועות שטופל ביחידה שלי בסך הכול דרשנו כסף חזרה ב-25,000 תיקים.

מירב כהן: 62 תיקים שהטלנו קנס גירעון.

מירב כהן: זה המקרים הקיצוניים שרימו אותנו במסמכים, זייפו מסמכים.

מירב כהן: הדבר הזה הוא קריטי.

ינון אזולאי: אבל זה לא נקרא התרשלות.

אביר קארה: זיוף זה תלונה במשטרה.

אופיר כץ: יש לכם עוד אופציות.

אופיר כץ: למה להכניס את זה פה?

אביר קארה: אמיר, מכל מיליוני המענקים שחילקתם שנה שלמה היה לכם 62 אנשים.

אביר קארה: לכן אתה כל כך מתעקש על זה?

אביר קארה: אם מישהו זייף מסמך, זה זיוף.

אביר קארה: תתלוננו במשטרה, שיישב בכלא.

מירב כהן: או העביר פעילות לחברה אחרת.

מירב כהן: יש לו חברה אחרת והעביר לשם.

מירב כהן: המשיך לדווח בעצמאי ולא בחברה שלו.

אלכס קושניר: מה היה כתוב בפעם הקודמת?

מירב כהן: אותו דבר רק 25%.

אלכס קושניר: תשאירו את זה.

אלכס קושניר: 25%.

ינון אזולאי: כמה הכנסה היה מהקנסות האלה של ה-62?

אלכס קושניר: על 60 עבריינים אני שם את הסעיף הזה כדי להגן על הכסף של הציבור.

אלכס קושניר: לפי הנוסח הזה, הם אומרים שהטילו קנס רק על 62 עסקים.

אלכס קושניר: הנוסח בסדר.

אלכס קושניר: כבר הוכיח את עצמו על רטוב.

שלמה קרעי: אבל הוא אומר שעשה רק במקרים של זדון.

שלמה קרעי: תכתוב בזדון.

שלמה קרעי: למה כותב שהתרשל?

מירי סביון: המטרה של הקנס הזה, ומבחינתנו הלוואי שלא נצטרך להטיל אותו כלל - שכשאנשים בבואם להגיש את התביעה לתשלום מענק, יקיימו את חובת הזהירות, יבדקו את הנתונים ויגישו תביעות מוצדקות.

מירי סביון: זה מה שהחקיקה אומרת.

מירי סביון: מה שאמיר ציין פה זה את הדרך שבה אנחנו מפעילים את הטלת הקנס ואנו נוקטים כרגע זהירות יתרה כדי להשתמש בו במקרים החמורים.

מירי סביון: שוב – המטרה היא לא לגבות הרבה כסף מהקנס; המטרה היא שלא נצטרך כלל להטיל את הקנסות כי ציבור העצמאים יהיה זהיר ויבקש רק מה שמגיע לו.

נירה שפק: ה-62 זה התוצר הסופי או זה הסך הכול?

נירה שפק: כמה הופעל ההליך הזה על אנשי עסקים?

נירה שפק: 62 זה ההתחלה?

מירב כהן: אנחנו עושים את זה בדרך שימוע.

מירב כהן: שלחנו לקרוב ל-85 אנשים את המכתב.

מירב כהן: מי ששכנע אותנו שזה לא התרשלות אלא טעות זה ירד.

מירב כהן: סך הכול 65.

מירב כהן: מפעילים את זה במסורה לחלוטין.

מירב כהן: מנסים שזה יהיה רק במקרם הקיצוניים.

מירב כהן: נתתי דוגמה על החזרים.

מירב כהן: יכולנו לומר שבכל אחד שדרשנו כסף חזקה יש התרשלות.

מירב כהן: זו לא המטרה.

מירב כהן: אין לנו מטרה לגבות כאן כסף.

אופיר כץ: אז למה לא תעשו 10%?

ירון גינדי: זה סעיף הרתעתי ואני אומר לך כמי שראה כבר הכול – והגשנו את המענקים למאות אלפי עצמאיים - לא לשלושה או ארבעה – הוא סעיף שעוזר לנו.

ירון גינדי: כי אפילו לנו כמייצגים, שם את השוק במקום שאנשים ידווחו את מה שהם צריכים לדווח.

שלומית ארליך: סעיף 191 שמדבר על קנס הגירעון משתמש בטרמינולוגיה של לא הוכיח להנחת דעתו של פקיד השומה שלא התרשל בעריכת הדוח שמסר או באי מסירת הדוח אבל חייב בקנס בסכום של 15% מסכום הגירעון ולא 25%.

גיא גולדמן: שם לא מביאים כסף מזומן.

אלכס קושניר: אז התיקון הוא 25%.

ינון אזולאי: אמרת כמו פעם שעברה.

ינון אזולאי: היה 15.

שלומית ארליך: פעם שעברה היה 25%, אבל הסעיף שמתייחס בפקודה לקנס הגירעון מדבר על 15%.

אלכס קושניר: בפעם הקודמת היה 25%.

אלכס קושניר: זה יישאר כפי שהיה.

אלכס קושניר: פה אנו מדברים על המענקים ששולמו בפעם הקודמת.

גיא גולדמן: 12.

גיא גולדמן: מענק לפי חוק זה לא ייחשב לחלק ממחיר עסקאותיו של עוסק לפי סעיף 12 לחוק מס ערך מוסף, פטור ממע"מ.

גיא גולדמן: ככלל, מענקים למעט תקנה 3 בתקנות מע"מ - הם תקבול של חייו כחלק ממחיר עסקאותיו של עוסק.

גיא גולדמן: הם חייבים במע"מ כל עוד לא נאמר אחרת, או פטור בחקיקה ראשית או בתקנות ממע"מ, תקנה 3.

אלכס קושניר: בבקשה.

יעל דניאלי: המענק הזה דומה במהותו למענק בן ה-300 מיליון שקל שמלונות קיבלו עבור יוני 2020 עד מאי 2021 אלא שהמלונות נאלצו או ייאלצו לשלם מתוך ה-300 מיליון שקל מע"מ בסך של כ-50 מיליון שקל, למה – ככה.

יעל דניאלי: כי אף אחד לא פטר את המענק הזה ממע"מ.

יעל דניאלי: אני מבקש אם אפשר, במסגרת תיקון עקיף למענק הזה ששוב אני אומר - דומה במהותו לאותו מענק סיוע שקיבל ענף המלונאות במהלך הקורונה – אגב על ירידות הרבה יותר גדולות במחזורים לפטור אותו בתיקון עקיף ממע"מ.

יעל דניאלי: זו הזדמנות לתקן עוול.

אלכס קושניר: אפשר לדבר על זה, אבל לא בחקיקה הזו.

יעל דניאלי: דיברנו על זה המון.

אלכס קושניר: את לא יכולה לבוא ברגע האחרון ולהכניס תיקון עקיף לחקיקה.

יעל דניאלי: זו הזדמנות אחרונה.

יעל דניאלי: יש פה עוול.

אלכס קושניר: זו לא הזדמנות אחרונה.

גיא גולדמן: השגה וערר.

גיא גולדמן: 13(א) הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע למענק סיוע לפי חוק זה, רשאי להגיש השגה לעובד רשות המסים בישראל שהמנהל הסמיכו לשם כך, בתוך 45 ימים מיום קבלת ההחלטה; החלטה בהשגה תהיה מנומקת ותינתן בכתב בתוך 180 ימים.

גיא גולדמן: בחוק זה היה 120?

שלומית ארליך: כן.

שלומית ארליך: לפני 180 – צריך להיות: מענק הסיוע הניתן לפי חוק זה.

שלומית ארליך: גם בפעם הקודמת, גם מי שראה עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע להטלת קנס בשל הגשת תביעה ביתר – היה רשאי להגיש השגה.

שלומית ארליך: אתם השמטתם את זה בנוסח הזה.

שלומית ארליך: יש סיבה?

גיא גולדמן: לא.

שלומית ארליך: ה-180 ימים היה 120.

קרן ברק: אבל אפשר לצמצם את ה-120.

מירב כהן: בפעם הקודמת במענקים של מרס אפריל שהיה החלטת ממשלה, היה 180 ימים.

מירב כהן: כשהגענו לחקיקה שעברה פה ביוני יולי 2020, הקורונה דעכה וחשבנו שאפשר להקטין את זה ל-120 ימים.

מירב כהן: ואז הגיע גל נוסף ולא הצלחנו לעמוד בזמנים האלה.

מירב כהן: העומס היה מאוד גדול – תזכרו שזה כל מדינת ישראל - וחשבנו שנכון להחזיר את זה ל-180.

אלכס קושניר: אתם כעת הרבה יותר מתורגלים לכן 120.

קרן ברק: גם 120 זה הרבה.

קרן ברק: למה להשאיר את זה 120?

קרן ברק: הם אמורים להשתכלל מאז.

קרן ברק: אני מסבירה לך גם שהם גם לא נותנים את זה אחרי 120.

קרן ברק: הרעיון הוא להקטין מהפעם הקודמת.

קרן ברק: לא להשאיר את זה.

אלכס קושניר: רעיון של מי?

קרן ברק: של מדינה מתוקנת נורמלי, של משרד אוצר נורמלי שאמור להיות מתורגל בדברים האלה.

קרן ברק: אני מזכירה לך שהם לא הוגנים בזמנים.

קרן ברק: הם לא משלמים 120.

אלכס קושניר: הם אמרו לך- - -

קרן ברק: אז מה אם הם אמרו?

קרן ברק: אנחנו רבנו איתם אז על כל יום.

קרן ברק: עכשיו הביאו 180 כדי שנסגור על 120.

קרן ברק: אם היו מביאים 120, היית אומר 100.

קרן ברק: אז נפלת לפח שלהם?

אלכס קושניר: 120.

גיא גולדמן: (2) השגה תוגש בטופס מקוון שיקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת טענותיו של מבקש מענק הסיוע ועמידתו בתנאי הזכאות למענק.

גיא גולדמן: (3) העובד המוסמך להחליט בהשגה רשאי לדון ולהכריע בה על פי טענות וראיות שיוגשו בכתב.

גיא גולדמן: (ב) על החלטה בהשגה לפי סעיף קטן (א) ניתן לערור לפני ועדת ערר שהוקמה לפי סעיף 21 לחוק התוכנית לסיוע כלכלי, בתוך 45 ימים מיום שנמסרה לעורר ההחלטה בצירוף הודעה על זכות הערר ועל המועד להגשתו; ההוראות לפי סעיף 21 לחוק התוכנית לסיוע כלכלי יחולו לעניין ערר לפי סעיף קטן זה.

גיא גולדמן: סעיף 13 זה הפרוצדורה להגיש השגה על החלטות המשרד.

גיא גולדמן: מי שרואה עצמו מקופח, שיש לו לו מחלוקת עם החלטה של צוות של אמיר ורוצה להגיש ערר, יש השגה.

מירב כהן: היא מוגשת בצורה מקוונת דרך אתר רשות המיסים, נבחנת בחולייה אחרת אצלנו ביחידה.

מירב כהן: אם אין הסכמות יש לאזרח תמיד זכות ללכת לבית משפט, לוועדת ערר.

קרן ברק: נותנים לו את זה יום לפני שתם 120 יום.

קרן ברק: תמיד כותבים יום לפני כן.

קרן ברק: תמיד בדקה האחרונה.

אלכס קושניר: יש לך נתונים?

קרן ברק: בזה התעסקנו.

מירב כהן: 85% מהתיקים משולמים תוך שלושה ימים.

קרן ברק: אבל 15% של העררים אתם נותנים להם את זה דקה לפני שהיום נגמר.

קרן ברק: רק בזה התעסקנו כל כך הרבה זמן.

קרן ברק: באמת.

קרן ברק: אלכס, זה לא הוגן.

קרן ברק: עכשיו גם הפנו את תשומת ליבי.

קרן ברק: גם אלה שמקבלים תוך שלושה ימים, לא מקבלים את כל הסכום בדרך כלל.

קרן ברק: מקבלים חלק מהסכום.

אלכס קושניר: למה לא?

מירב כהן: אני רוצה שמישהו יראה לי את זה בנתונים.

מירב כהן: 85% מהתיקים ברגע שהם מגישים, עוברים הרצה אצלנו באותה מסננת של בדיקה שהמערכת עושה.

מירב כהן: יצרנו מערכת חכמה, בודקת כאילו זה מפקח ובסופו של דבר 85% מהתיקים אחרי שלושה ימים הכסף עובר לתשלום.

מירב כהן: אחרי זה תשלום העברה בנקאית של עוד יום או יומיים עם מרכבה והכסף אצלו.

מירב כהן: כל הכסף, כל התשלום.

מירב כהן: מי שעולה לתוכנית העבודה מגיע תוך 28 ימים, מקבל 60% כמקדמה.

מירב כהן: זה כבר נמצא אצלו והתיק נכנס לבדיקה.

מירב כהן: ככל שהאירוע הזה לא יהיה עמוס בתיקים, נסיים את זה הרבה לפני.

קרן ברק: אתה מבין מה קורה לעסק שמגיש השגה, וחושב שמטפלים.

קרן ברק: אבל יום לפני ה-180 שכתובים פה, הפכו ל-120.

קרן ברק: שבוע לפני כן הוא מקבל עוד דחייה של עוד 41.

קרן ברק: בשבילו זה עולם ומלואו.

קרן ברק: הרי אם זה שלושה ימים, גם לך יש מלא זמן.

מירב כהן: אני שומע את הטענות וקשה לי ברמה האישית כי אני יודע מה עשינו.

מירב כהן: אני יודע מה אני והיחידה שלי עשינו ברמה האישית.

מירב כהן: יחד עם זאת, יש לזכור – לו היינו עובדים לפי החקיקה, ההשגה צריכה להיות מנומקת.

מירב כהן: 90% מההשגות שאנחנו מקבלים, רושמים בשורה אחת: קיבלתי 100,000 – דרשתי 200.

מירב כהן: יכולנו לדחות אותם על הסף.

מירב כהן: למרות זאת אנחנו מתקשרים לאנשים ומנסים לברר את רמת ההשגה שלהם למרות שהם לא עושים את הדברים האלה.

מירב כהן: הדברים האלה לוקחים יותר זמן.

מירב כהן: הם מעכבים גם את מי שהגיש את ההשגה בצורה טובה כי אנו מנסים לא לדחות על הסף.

מירב כהן: אפשר לשאול גם לגבי מועדים ואיחור בהגשת תביעה שנתנו אורכות ודברים כאלה.

מירב כהן: ניסינו להיות פחות פורמליים מצד אחד.

מירב כהן: כדי לעמוד ב-120 יום מי שהגיש את ההשגה לא בצורה שכתוב בחוק - אנו צריכים לדחות אותו על הסף.

מירב כהן: אין לנו רצון כזה.

מירב כהן: אנו רוצים להגיע לבדיקה אמיתית ולהגיע מה שמגיע לאותו בעל עסק.

מירב כהן: אי אפשר לבקש מאתנו זמנים יותר קצרים.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: הלאה.

קרן ברק: לא ייאמן.

גיא גולדמן: סעיף אכיפה פלילית.

גיא גולדמן: 14(א) עוסק שהגיש תביעה למענק בטופס לפי סעיף 4 ומסר בה פרטים לא נכונים לגבי תנאי הזכאות הקבועים בסעיף 2(1), (2), (3) ו־(5), דינו – מאסר שנה.

ינון אזולאי: מבקש להוסיף גם צינוק.

גיא גולדמן: את 5 צריך להחליף ב-6.

גיא גולדמן: 6 זה הדיווחים השוטפים למע"מ.

ינון אזולאי: הורדנו פעם שעברה את המאסר.

ינון אזולאי: כמה שלחתם למאסר מהפעם הקודמת?

גיא גולדמן: אפס.

גיא גולדמן: יש תיקים בחקירות - אני לא חושב שיש פסק דין.

ינון אזולאי: שם לא היה מאסר שנה.

ינון אזולאי: הורדנו את זה.

גיא גולדמן: זה סעיף שהיה.

גיא גולדמן: גם במענק עבודה יש סעיף של שנת מאסר.

גיא גולדמן: אלה סעיפים מקובלים.

אלכס קושניר: על מה יכולה להיות שנת מאסר?

גיא גולדמן: על מי שכתב פרטים לא נכונים.

שלומית ארליך: מי שמסר פרטים לא נכונים לגבי הנושא של מחזור העסקאות בשנת הבסיס עולה על 18,000 ₪ ואינו עולה על 60 מיליון ₪.

שלומית ארליך: זה פסקה 2(1).

שלומית ארליך: לא דיווח נכון לגבי- - -

אלכס קושניר: ואם בטעות דיווח לא נכון?

גיא גולדמן: אם הוא בטעות עשה את זה, לא יוגש נגדו כתב אישום.

גיא גולדמן: אין לנו התנגדות להוסיף את המילים: ללא הצדק סביר.

אלכס קושניר: מה היה כתוב בפעם הקודמת?

גיא גולדמן: אותו דבר בדיוק.

אלכס קושניר: קרן, למה לא צעקת בפעם הקודמת?

קרן ברק: צעקתי.

אלכס קושניר: למה לא אמרת לגפני שהוא נפל בפח של האוצר?

קרן ברק: על מאסר לא צעקתי.

קרן ברק: אני צועקת על העיכובים.

קרן ברק: בזה התעסקתי כל השנה.

שלומית ארליך: נבין כל מה מדובר.

שלומית ארליך: 2(1) מחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 60 מיליון שקלים חדשים; (2) מחזור עסקאותיו בשנת 2021 עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 60 מיליון שקלים חדשים; (3) מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס בסכום העולה על – הנושא של 25%.

שלומית ארליך: 2(5) אתם אומרים שצריך להוריד ובמקום זה להכניס את 2(6).

שלומית ארליך: 2(5) לא מתקיים לגביו אף אחד מאלה: (א) הוא היה חייב בניהול פנקסים לשנת הבסיס או לשנת המס 2022 ולא ניהלם; (ב) פנקסיו לשנת הבסיס או לשנת המס 2022 נקבעו כבלתי קבילים, בקביעה שאינה ניתנת לערר או לערעור; זה לא יחול לגבי המאסר, אבל בדיון הקודם דיברנו על הפסקה הזאת ואמרת שצריך לחשוב על זה באופן כללי.

שלומית ארליך: מה שהם מבקשים לשים עכשיו לעניין שנת המאסר זה להכניס את פסקה (6) שמדברת על זה שהוא הגיש דוח תקופתי לפי סעיפים 67, 67א או 71 לחוק מס ערך מוסף לתקופה שהובאה בחשבון לעניין חישוב מחזור העסקאות לתקופת הבסיס ולתקופת הזכאות או הצהרה לפי תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף רישום לשנת הבסיס, אם היה חייב בהגשתם לפי חוק מס ערך מוסף ולגבי עוסק שבשנת 22' חל עליו הפטור לפי סעיף 33 לחוק מע"מ הוא הגיש דוח שנתי בהתאם לסעיף 131 לפקודה עד יום התביעה לקבלת המענק.

שלומית ארליך: תסביר למה אתם מבקשים להכניס את הפסקאות האלה.

גיא גולדמן: זו הפניה לא נכונה.

גיא גולדמן: בחוק הקודם גם פסילת ספרים וגם הקשר הסיבתי לקורונה לא הופיעו בעבירה הפלילית ואנו מבקשים לשמור על זה גם בהצעת החוק הזו.

גיא גולדמן: הקשר הסיבתי נוצר מחוץ להצעה שלפניכם.

גיא גולדמן: צריך להוציא את פסילת הספרים ואת הדיווחים למע"מ השוטפים שהיו בפנים גם בחוק הקודם – להשאירם גם בחוק הזה.

אלכס קושניר: מה אתם מציעים להוסיף לסעיף?

גיא גולדמן: אם הוועדה מבקשת אין לנו התנגדות להוסיף לסעיף קטן (א): ומסר בה ללא הצדק סביר פרטים לא נכונים.

שלומית ארליך: ומסר בה פרטים לא נכונים ללא הצדק סביר לגבי תנאי הזכאות הקבועים בסעיף 2(1), (2), (3) ו-(6).

שלומית ארליך: משרד המשפטים, עמדתכם לעניין?

אלכס קושניר: משרד המשפטים?

קרני קירשנבוים: ניתן להכניס.

קרני קירשנבוים: ניתן להשתמש בנוסח הקיים בחקיקה: בלי סיבה מספקת.

אלכס קושניר: ללא הצדק סביר.

שלומית ארליך: ברף שהוא נדרש להוכיח?

קרני קירשנבוים: בנוסחים הקודמים שהיו בפניכם באמת לא היתה התייחסות לכוונה.

קרני קירשנבוים: ניסיתי להביא דוגמה, למה שקיים בחקיקה אבל אפשר גם להשתמש ב: ללא הצדק סביר.

גיא גולדמן: ללא הצדק סביר זה מינוח של חוק מע"מ, ובלא סיבה מספקת זה פקודת מס הכנסה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, על מה מדובר?

משה גפני: על מישהו שמבקש מענק בעקבות המגפה.

משה גפני: הוא הגיש נתונים לא נכונים – אולי בגלל טעות, אולי במזיד.

משה גפני: הוא רצה להרוויח כסף, ולכן צריך לקנוס אותו – אם אכן מדובר שהגיש את זה במזיד - צריך לקנוס אותו בכסף.

משה גפני: מאסר לא נכון, לא היה אז נכון ועובדה שאף אחד לא הלך עם זה לבית סוהר.

משה גפני: זה לזהם את ספר החוקים.

אלכס קושניר: זה לא לזהם.

אלכס קושניר: לגבי הנושא של פסילת ספרים, אני מבקש לתקן את החקיקה כך שפסילת ספרים תחושב רק על תקופת הזכאות.

אלכס קושניר: לא על תקופת הבסיס.

אלכס קושניר: כי תקופת הבסיס לא רלוונטית.

אלכס קושניר: זה ענישה כפולה, מה שדיברנו בפעם הקודמת.

אלכס קושניר: אם היה לו ב-2019 הוא יכול.

אלכס קושניר: אם בתקופת הזכאות היתה לו פסילת ספרים, הוא לא זכאי.

גיא גולדמן: (ב) זה סמכויות חקירה, סמכויות תפיסה, סמכויות חיפוש.

גיא גולדמן: התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי מי שהוסמך לפי סעיף 227 לפקודה לעשות שימוש בסמכויות הנתונות לו בסעיף 227(1) ו־(2) לפקודה לשם מניעת עבירות לפי חוק זה או לשם גילוין.

גיא גולדמן: סמכויות חיפוש ותפיסה.

גיא גולדמן: כל הסמכויות הכלליות מהפקודה שיאפשרו לבצע חקירה לאכיפה של העבירה הפלילית.

גיא גולדמן: זה כמו שהיה.

גיא גולדמן: 15.

גיא גולדמן: סמכות להשיג ידיעות.

גיא גולדמן: כדי להבטיח את ביצועו של חוק זה, רשאי המנהל לעשות שימוש בסמכויות הנתונות לפקיד שומה לפי סעיפים 135(4) ו־135א(א) לפקודה.

שלומית ארליך: זה סעיף חדש.

שלומית ארליך: נאמר מה מדובר – בסעיף 135(4), רשאי פקיד השומה להזמין כל אדם שיש לו קשר עסקי עם הנישום ויכול לפי דעתו להעיד בעניין ההכנסה שיתייצב לפניו ולחקור אותו בשבועה או שלא בשבועה ולדרוש מאדם כאמור למסור לו מסמכים הנוגעים לאותה הכנסה ובלבד שפקיד מורשה, עובד של הנישום או כל אדם המועסק בענייניו על יסוד של מהימנות אישית לא ייחקר אלא על פי דרישה של הנישום ולא יחקור פקיד השומה מיוזמתו את בן זוגו של החייב במס, את ילדיו או את הוריו.

שלומית ארליך: כשמדובר ב-135א(א) הכוונה היא לבעל עסק או משלח יד החייב אם דרש זאת ממנו פקיד השומה למסור לפקיד השומה ידיעות ומסמכים בנוגע לקשריו העסקיים עם ספקיו, לקוחותיו או כל מי שיש לו איתו קשרים עסקיים אף על פי שידיעות ומסמכים אלה אינם דרושים לבירור הכנסתו הוא, אולם אם הודיע לפקיד השומה תוך 15 ימים מיום קבלת פרישה כי הדבר כרוך בעבודה מינהלית רבה, חייב הוא לאפשר לפקיד השומה לאסוף בעצמו את הידיעות והמסמכים האמורים.

משה גפני: למה צריך את זה?

משה גפני: אצלי זה לא היה, נכון?

מירב כהן: נכון.

מירב כהן: מדובר בדרישת מסמכים שאנו יכולים לדרוש מהספק.

מירב כהן: אם אנחנו חושבים שיש מישהו שהגיש לנו תביעה והלקוח שלו הפסיק לעבוד איתו מסיבות אחרות – לא קשורות לקורונה.

מירב כהן: כיום אנו לא יכולים לפנות ללקוח שלו, לבקש ממנו הסבר מה קרה.

מירב כהן: היתה לקונה בחקיקה הקודמת.

מירב כהן: אין לנו אפשרות ללכת ללקוח, לשאול: מה קרה?

מירב כהן: למה הפסקת לעבוד איתו?

מירב כהן: למה לא עובד איתך יותר?

מירב כהן: זו דרישת מסמכים בסיסית שעושים בכל תיק שומה של במס הכנסה.

ינון אזולאי: מה זה?

אופיר כץ: איזה נמוך.

נירה שפק: תורידו את הסעיף.

אלכס קושניר: חברים, תורידו את הסעיף הזה.

אלכס קושניר: 16 שהופך להיות 15.

מירי סביון: הסעיף הזה הוא אחד מהסעיפים שנמצאים גם בפקודת מס הכנסה שמסייעים לנו לברר- - -

משה גפני: זה הופך להיות מדינת משטרה.

משה גפני: הולכים לזה שאני עושה איתו עסקים כי הגשתי בקשה?

מירי סביון: הסעיף הזה נמצא בתוך החלק של ההליכים של פקודת מס הכנסה.

מירי סביון: זה נלקח משם.

מירי סביון: זה אחד הסעיפים שמאפשרים לנו לדעת אם העסקאות או התשומות שהעוסק דיווח לנו עליהם, וכאן זה בהקשר של קבלת המענקים, ואנו יודעים שכל הנושא של הדיווח על המחזורים ועל התשומות זה הבסיס לתשלום המענקים.

מירי סביון: זה הבסיס שבעקבותיו המדינה הוציאה כסף מהכיס, מהקופה הציבורית ומשלמת לבעל עסק.

אלכס קושניר: אבל יש לך חשבונית.

מירי סביון: אבל יש מצבים שבהם – גם בדיני המס וגם בנושא המענקים - אנו בודקים בהתחלה מול העוסק אבל במקרים שבהם מתעורר חשד שאולי הדיווחים לא נכונים או לא מדויקים יש לנו האפשרות לפנות לצדדים שלישיים ולבקש מהם או לאמת מולם את הנתונים.

מירי סביון: זה הליך שנעשה במסגרת של ביקורת כדי לוודא שהמסמכים והנתונים שנמסרו- -

נירה שפק: מה זה צד שלישי?

נירה שפק: זה נראה גרוע.

משה גפני: אספר לך מה יהיה.

משה גפני: מישהו יתבע פיצויים- - -

אלכס קושניר: מירי, יש קונצנזוס בין חברו הוועדה להוריד את זה.

אלכס קושניר: מבקש להוריד אותו.

ינון אזולאי: אני מוריד שתי הסתייגויות.

גיא גולדמן: 16.

גיא גולדמן: סעיף 236 לפקודה יחול על ייצוג עוסק לעניין חוק זה, בשינויים המחויבים.

גיא גולדמן: זה גם היה בחוק הקודם.

גיא גולדמן: המצאת הודעות.

גיא גולדמן: על המצאת הודעות לפי פרק זה יחולו הוראות סעיף 238 לפקודה.

גיא גולדמן: סעיף 238 לפקודה אומר שהודעה ניתן להמציאה בין לידו ובין בדואר רשום לפי מען עסקו, מענו הפרטי כפי שהם ידועים לאחרונה.

גיא גולדמן: נשלחה בדואר רשום כהודעה שהומצאה ביום השישי שלאחר יום המשלוח או נשלחה לבני אדם בישראל ולמחרת היום שבו היתה ההודעה מגיעה על ידי הדואר בדרך הרגילה.

גיא גולדמן: אם נשלחה לבני אדם שמחוץ ישראל ולהוכחת המצאה בדרך זו דיה הוכחה שהמכתב המכיל את ההודעה נשלח כראוי.

גיא גולדמן: (ב) הודעה שנשלחה כאמור בסעיף קטן (א)- - - יראוה כאילו הומצאה כדין.

גיא גולדמן: זה המצאות.

גיא גולדמן: זה הפרוצדורה.

גיא גולדמן: כיוון שהמשרד שולח הודעה, בין זה אם חיוב, בין אם דרישת מידע - תמיד אדם יכול לומר: לא קיבלתי.

גיא גולדמן: איני יודע על מה אתה מדבר.

גיא גולדמן: לכן יש הוראות בחוקי המס ובחוקים אחרים שמסדירים את הדרך שבה הרשות או המשרד הממשלתי ישלח וימציא ומתי יראו זאת כהומצא כדין.

משה גפני: היה הסעיף הזה?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: תיקון חוק בתי משפט לעניינים מינהליים.

גיא גולדמן: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס–2000, בתוספת השנייה, בפרט 28, בסופו יבוא "לרבות ערעור לפי הסעיף האמור כפי שהוחל בסעיף 13(ב) לחוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התשפ"ב–2022".

גיא גולדמן: זה בא להסדיר ערעור על החלטה של ועדת ערר שהיא ערר על ההחלטות בהשגה של אמיר באמצעות תיקון התוספת לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים.

משה גפני: למה צריך את זה?

גיא גולדמן: זה רק הפרוצדורה של ערעורים.

גיא גולדמן: כדי שאפשר יהיה לפנות לערכאות.

גיא גולדמן: אם מגיש הבקשה עדיין יש לו מחלוקת ומרגיש שנעשה לו עוול, הוא לא מרוצה מההחלטה.

גיא גולדמן: סעיפים 19 ו-20 באים להסדיר מצב של אדם שיש לו חובות מענקים - מענקי עצמאים או מענקי הוצאות קבועות, כיום, כרגע לקזז לו מהמענק החדש.

גיא גולדמן: 19.

גיא גולדמן: בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס"ח–2007‏, בסעיף 18לג, במקום "כאילו היה חוב מס"" יבוא "כאילו היה חוב מס, והוא יקוזז מכל סכום המגיע לעוסק לפי חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התשפ"ב–2022".

אלכס קושניר: אמרתם שחוב מס לא קשור לקיזוז.

גיא גולדמן: חוב מס לא מה שמשתנה פה.

גיא גולדמן: השתנה פה, ההפניה החדשה לחוק הנוכחי.

גיא גולדמן: כלומר אם יש חוב פתוח, חוב מענק סוציאלי, מישהו שכבר עכשיו צריך להחזיר כסף לרשות המיסים, ומגיע לו מענק לפי זה – מקזזים לו את החוב הקודם מהמענק החדש.

ינון אזולאי: אם הוא באמצע ערעור על זה או זה נמצא בהליך בית משפט?

גיא גולדמן: הקיזוזים תמיד כשחוב סופי.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: ברור שזה חלוט.

אלכס קושניר: אחרת זה לא מוגדר אצלם כחוב.

נירה שפק: אני לא יודעת אם זה ברור.

נירה שפק: כשאתה מקבל מענק מילואים, יש לך כוכבית למטה: אם אתה רוצה לקזז חובות או אתה רוצה לקבל ולהפסיק להתחשבן.

נירה שפק: אין לנו דבר כזה.

נירה שפק: אני מדברת על הלוגיקה, לא על החוב.

נירה שפק: פה אתה אומר מראש – יש לך חוב – זה יקוזז.

גיא גולדמן: 20.

גיא גולדמן: בחוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף–2020‏, בסעיף 16(ג), בסופו יבוא "ולפי הוראות חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התשפ"ב–2022".

גיא גולדמן: אותו רציונל בדיוק של המענק הסוציאלי גם למענק הוצאות קבועות.

משה גפני: אם אני לוקח את החוק שהכנתם – לא מה שנעשה פה שינויים – לא הייתי מגיש בקשה למענק.

משה גפני: עוד יכול לשבת בבית סוהר ולהיכנס לחובות.

משה גפני: נראה כאילו עשו זאת בכוונה.

דותן סופר: ועדת הכספים דחתה את החזר המענקים, אז איך עכשיו הם יכולים לומר שזה חלוט?

אלכס קושניר: אם החוב חלוט, הוא יקוזז.

דותן סופר: אבל הוא לא יכול להיות חלוט כי דחיתם את ההחזר.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: דחינו את הפריסה – לא את ההחזר.

דותן סופר: ועדת הכלכלה דחתה- - -

אלכס קושניר: לא.

ירון גינדי: הם לא נתנו לך תשובה לאיחוד עוסקים.

ירון גינדי: יצאו להתייעצות, חזרו ועוד לא הגיבו.

מירי סביון: זה לא משהו שאפשר לעשות בפרשנות.

מירי סביון: נצטרך לנסח סעיף שמי שיצא- - -

אלכס קושניר: אתם מסכימים עם העיקרון.

מירי סביון: כן.

ינון אזולאי: יש שאלות של חברי הכנסת שלא קיבלנו עליהן תשובה.

ינון אזולאי: יש שאלה, שביקשנו להבין את ההיגיון בין 60 ל-100 מיליון.

ינון אזולאי: אם אנחנו יודעים שבחוק חובת המכרזים שם 100 מיליון זה עסקים קטנים ובינוניים, ופה אנחנו מדברים על עסקים קטנים ובינוניים - למה החרגתם את אלה שרק עד 60 מיליון?

ינון אזולאי: החרגתם בין 60 ל-100 מיליון.

ינון אזולאי: ובנוסף, מה שפעם שעברה ביקשתי ועדיין לא קיבלתי תשובה – לדעת את הפער שנמצא ולעשות סנכרון בין אותם אלה של 19' ל-2020, ינואר-פברואר, אמרנו - תוספת של 10,000 עסקים.

ינון אזולאי: ביקשתי לדעת מה החפיפה של אלה שלא נוספים.

ינון אזולאי: האם בסך הכול זה רק 10,000 או יש לנו חפיפה אחרת שאומרת 30,000 ואז נופלים לנו עוד 20,000 שלא נמצאים שם.

ינון אזולאי: וזה עדיין לא קיבלנו תשובה על זה.

ינון אזולאי: אמרתם שזה- - - ואמר היושב-ראש שתעשו את זה ותבואו עם תשובה.

מירי סביון: אמרנו בישיבה הקודמת.

מירי סביון: החפיפה היתה סדר גודל של 90,000 עוסקים בין שני המענקים.

מירי סביון: זה הנתון שמסרנו בישיבה הקודמת.

ינון אזולאי: המספר שאמרת – הוא היה.

ינון אזולאי: יכול להיות שאני טועה אבל בישיבה הקודמת אמרת שקשה לכם, ח"פ11.

ינון אזולאי: רציתי לדעת סך הכול בין 2020 ל-2019 אנחנו יודעים שיש תוספת של מספר עסקים.

ינון אזולאי: אמרתי- אלה שלא נמצאים בפנים.

ינון אזולאי: כלומר סך הכול כמה עסקים יש – 5,000 עסקים?

ינון אזולאי: 30,000 עסקים – כמה שיש - כמה מתוכם לא יהיו?

ינון אזולאי: כלומר אם את אומרת 90,000 שבחפיפה – יש 30,000 שלא נמצאים ועוד 10,000.

ינון אזולאי: זה 40,000 שלא נמצאים.

ינון אזולאי: לכן הדרישה שלנו היתה בין 19' ל-20' שיהיה או זה או זה.

ינון אזולאי: אם אני טועה ולא זוכר מה שאמרת – עוד יותר, השאלה קשה למה לא נתת את שתי אופציות כי אז נופלים 40,000 עסקים ולא 10,000 עסקים.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, אפשר שאלה?

משה ארבל: אני רואה כאן את אנשי צוות שר האוצר ולשכתו.

משה ארבל: קראתי בחדשת שיושב-ראש ועדת הכלכלה מיכאל ביטון נפגש עם שר האוצר בנוגע לעניינים שבכלל קשורים לשרת התחבורה.

משה ארבל: תוכל להסביר לי איך זה מתכנס?

אלכס קושניר: אבדוק בהגדרת תפקיד של יושב-ראש ועדת כספים אם הוא גם דובר של יושב-ראש ועדת הכלכלה אז אענה לך.

משה ארבל: פניתי לאנשי לשכתו של שר האוצר.

משה ארבל: אז נשאיר את השאלה באוויר.

שלמה קרעי: תראה איך זה קשור.

שלמה קרעי: יש לי באחת ההסתייגות – בגלל שהמענק הזה כל כך קמצני ומוגבל ביחס למה שבאמת מגיע להם, חסכתם פה כל כך הרבה כסף, את הכסף שחסכתם על הראש של העצמאים תנו בתחבורה הציבורית ותחזירו את ההנחות שהיו.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור על ההסכמות והסיכומים שיש פה לקראת הכנת הנוסח הסופי.

אלכס קושניר: מחר נתחיל בתהליך הצבעה על החוק.

אלכס קושניר: מי שרוצה להגיש הסתייגויות – שיגיש.

אלכס קושניר: מי שרוצה להוריד הסתייגויות – שיוריד.

אלכס קושניר: אקריא את ההסכמות ואני מבקש לראות אותן בנוסח הסופי.

אלכס קושניר: אחד זה הנושא של גובה הפגיעה.

אלכס קושניר: במקום 35% אנו מתקנים בחקיקה ל-25%.

אלכס קושניר: לגבי גובה המענק לעסקים קטנים, אקריא את המספרים: מחזור 50,000 עד 100,000 - 4,350 במקום 3,750.

אלכס קושניר: 100 עד 150 – 5,300 במקום 4,600.

אלכס קושניר: מ-150 עד 200 - במקום 5,400 - 6,250.

אלכס קושניר: מ-200 עד 250, במקום 6,900 – 8,000, ומ-250,000 עד 300,000 – 9,350.

אלכס קושניר: גם בסעיף 7 אני מבקש לתקן את הסכום המינימלי ל-9,350.

אלכס קושניר: כמובן גם הירידה ל-25%.

אלכס קושניר: לגבי העסקים החדשים, שינוי תקופת הבסיס, עסקים שנפתחו ב-2019.

אלכס קושניר: אנו מבקשים להוסיף חודשיים של 2020.

אלכס קושניר: זה קיים בנוסח - סליחה.

אלכס קושניר: גם דיבידנדים קיימים בנוסח, גם מחזור עסקים 0.

אלכס קושניר: לגבי עליית המחזור לצורך גובה המענק – במקום 10% - 15%.

אלכס קושניר: ריבית והצמדה דיברנו.

אלכס קושניר: יש סעיף נוסף שלא ראיתי אותו בנוסח שמתחשב במילואים ובלידה.

אלכס קושניר: זה סעיף שצריך להיכנס לצורך חישוב גובה הבסיס.

גיא גולדמן: בסדר, נעביר לשם.

גיא גולדמן: נציין.

אלכס קושניר: לגבי איחוד עוסקים.

ינון אזולאי: אגב אם מוסיפים את זה, אדוני היושב-ראש - ואני בעד – אפשר להוסיף מה שהגברת ביקשה מהמלונות.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה לא קשור.

אלכס קושניר: זה לעניין המענק הזה.

ינון אזולאי: זה מענק אחר.

ינון אזולאי: אני בעד.

ינון אזולאי: בעניין של המלונות יש לי חשבון ארוך עם ההתנהלות שלהם על המחירים.

אופיר כץ: תוציא את אילת.

אופיר כץ: אתם מחזירים את הכסף יפה, מה שעושים בחודשי הקיץ.

אלכס קושניר: מילואים ולידה לצורך חישוב המחזור.

אלכס קושניר: זה קשור למענק הזה.

אלכס קושניר: לא קשור למה שאמרנו.

אלכס קושניר: לגבי פסילת ספרים – כפי שאמרתי, רק עסקים שנפסלו להם עסקים לאורך תקופת הזכאות הם אלה שלא יהיו זכאים למענק.

אלכס קושניר: לגבי עסקאות עם קרוב- - -

שלמה קרעי: קיבלת כבר 3 הסתייגויות שלי.

שלמה קרעי: אז הן ירדו.

אלכס קושניר: אני שמח.

אלכס קושניר: עסקאות עם קרוב – אם אין עדיין בנוסח לגבי שיקול דעת המנהל.

אלכס קושניר: היו הרבה מאוד תיקונים נוספים שנאמרו פה, בעיקר כאלה שקשורים להליכים פרוצדורליים.

אלכס קושניר: אני מבקש, איפה שאמרנו להוריד – להוריד.

אלכס קושניר: איפה שאמרנו להשוות לחוק הקודם – להשוות.

אלכס קושניר: אני מבקש לפרסם את הנוסח החדש.

אלכס קושניר: לגבי איחוד עוסקים כרגע המגבלה היא 100 מיליון שקל.

אלכס קושניר: אנחנו נעשה בדיקה נוספת.

אלכס קושניר: כרגע זה המספר.

שלמה קרעי: לגבי איחוד עוסקים אמרתי קודם מה שמירי אמרה, למה העלו ל-100 מיליון – שאלנו מה הרציונל.

שלמה קרעי: היא אמרה כי זה – אם יש שני עסקים באיחוד עוסקים, זה מחזור בינוני של שני עסקים.

שלמה קרעי: זה משהו שאומר דרשני.

שלמה קרעי: מי אמר שאיחוד עוסקים זה רק שני עסקים?

שלמה קרעי: ואם זה שלושה?

שלמה קרעי: ואם זה ארבעה?

שלמה קרעי: צריך להיות משהו דיפרנציאלי בהתאם לכמות העסקים באיחוד.

אלכס קושניר: אתה מכניס דיפרנציאלי – אנשים לא יקבלו כסף.

שלמה קרעי: זה לא דיפרנציאלי.

שלמה קרעי: אבל אם יש איחוד עוסקים, כל העסק באיחוד - תן לו מחזור מסוים.

שלמה קרעי: תן לו 20, 30.

אלכס קושניר: זה מה שיהיה.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: תנאי הסף הוא 100 מיליון.

אלכס קושניר: לאיחוד.

אלכס קושניר: אבל כל עסק נבדק בנפרד.

שלמה קרעי: אני מבקש לגבי תנאי הסף.

שלמה קרעי: מירי הסבירה למה הם בחרו.

שלמה קרעי: אני לא מדבר על חישוב המענק.

אלכס קושניר: הבנתי.

שלמה קרעי: שיקבעו תנאי סף לכל עסק.

שלמה קרעי: אם לא 60 – 30.

אלכס קושניר: לא מסכים.

אלכס קושניר: אנחנו מחר נצביע על הנוסח שעכשיו אמרנו, כולל השינויים שאמרנו.

אלכס קושניר: יוצאים להפסקה.

אלכס קושניר: חוזרים ב-13:00.

אופיר כץ: שנייה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: תגיד בתחילת הדיון הבא.

ינון אזולאי: אמרנו שנגיד בסוף כל אחד.

אלכס קושניר: נכון, טעות שלי.

ינון אזולאי: אנחנו מסמיכים את אופיר כץ בשם האופוזיציה לומר את הבעיות.

אופיר כץ: אדוני היושב-ראש, אנחנו אלה באופוזיציה שנאבקנו שתביאו את החוק הזה כמה שיותר מהר.

אופיר כץ: לצערי התעכבתם בשלושה או ארבעה חודשים עד שראינו את זה.

אופיר כץ: המטרה שלנו כאופוזיציה בחוק הזה היא לסייע ולא לגרום לזה שיתעכב.

אופיר כץ: יחד עם זאת, זה שאנו רוצים לסייע ושהעצמאיים יקבלו כמה שיותר מהר את הכסף, זה לא אומר שאנו אמורים להיות פה קונוסים של משרד האוצר ולקבל כל מה שהם מתכתיבים.

אופיר כץ: העלינו מספר דרישות בהתאם לשיחות שניהלנו עם העצמאיים, אותן נקודות חשובות כדי לשפר את המענק, להגדילו ולגרום לכך שכמה שיותר עצמאיים כן יהיו זכאים ולא לפי החוק שמובא אלינו שיש פה כל הזמן חסימות להוריד עצמאיים שיהיו זכאים למענק.

אופיר כץ: אני אמנה חלק מהדרישות שהעלינו – אתחיל מאלה שקיבלנו – תודה רבה על ההורדה מ-35% ל-25%.

אופיר כץ: זו היתה דרישה שלנו.

יאיר גולן: גם שלנו, של העצמאיים.

אופיר כץ: אמרתי שכל מה שהעלינו זה בהתאם לשיחות אתכם.

יאיר גולן: תודה רבה.

אופיר כץ: ה-25% זה בשורה טובה.

אופיר כץ: יתר הדברים – קנס של 30% זה דבר שאנו לא מקבלים.

אופיר כץ: מבקשים לשנות את זה ל-15%.

אופיר כץ: הגדלת המענקים זה דבר מבורך.

אופיר כץ: 60 מיליון ל-100 מיליון – משהו שביקשנו ועד כה לא קיבלנו תשובה.

אופיר כץ: מה ההיגיון שעומד מאחורי המקסימום של 60 ולא 100.

אופיר כץ: ארבעה חודשים ללא הכנסות, שיהיה 0 במחזור.

אופיר כץ: הקריטריון של הכניסה של 10% עלייה שהעלית אותו ל-15% - אנחנו מבקשים לבטל את זה לגמרי, וכמובן נובמבר דצמבר, בדגש על דצמבר, שאנחנו מבקשים שגם יכלילו בזכאות למענק.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: נירה שפק.

נירה שפק: אני חייבת לענות.

נירה שפק: אנחנו כקואליציה רצינו לקדם את החוק כמה שיותר מהר.

נירה שפק: במקום שנדון בנושאים ובשיפור של הסעיפים הרלוונטיים, שכולנו הסכמנו עליהם – הירידה מ-35% ל-25%- - -

שלמה קרעי: מה זה הסכמנו?

שלמה קרעי: רק היום הם באו עם תשובה.

שלמה קרעי: רק היום אתם באתם כקואליציה עם תשובה.

שלמה קרעי: הנוסח לפנינו.

נירה שפק: במקום שנעסוק בדברים האלה התעסקנו בשטויות.

נירה שפק: יכולנו להגיע לשבעה נושאים שהיתה ליבה של הסכמה בין כולנו וחבל שכך.

נירה שפק: חוזרת בי מהמילה שטויות.

נירה שפק: המשיכה של הזמן והדברים מעבר – בסוף יש עסקים, והבקשה שלי אליכם שייסגר הנושא האחרון שסיכם כאן היושב-ראש בנפרד, שנרוץ עם זה כדי – איך אמרו לי ברשות המיסים – הכול מוכן.

נירה שפק: מחכים- - -

אופיר כץ: אז למה חיכיתם שלושה חודשים עד שהבאתם את זה?

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.