ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 41, 2022-05-24 11:00

יוליה מלינובסקי: בוקר טוב, אני פותחת את דיון הוועדה.

יוליה מלינובסקי: הנושא שלנו היום: השפעת רפורמת הכשרות על כניסתה של ענקית המזון 'קרפור' לישראל ועל שוק המזון בכללותו.

יוליה מלינובסקי: ברור ששוק המזון בארץ הוא מאוד ריכוזי, כולנו מכירים את ההשלכות של הדבר הזה, גם במחירים, גם במגוון וכמובן שכל רשת חדשה שיכולה או מתכוונת להיכנס לשוק בישראל זה מבורך.

יוליה מלינובסקי: אבל יחד עם זאת ברור לכולנו ששוק המזון בארץ זה משהו מיוחד במינו, אין זכר בשום מדינה אחרת בעולם, הדבר הזה נקרא כשרות, זה מהיהדות שלנו, אנחנו מדינה יהודית, ורשת שרוצה לפנות לכלל הציבור כמובן צריכה לדאוג לכשרות לפחות ברמה הבסיסית שמקובלת על רוב העם.

יוליה מלינובסקי: אז מצד אחד מאוד חשוב שרשת חדשה מתכוונת להיכנס לשוק, מצד שני צריך לשמור על המנהגים במדינת ישראל, מצד שלישי עלינו לעשות הכול כדי להסיר חסמים ואנחנו כמדינה יכולים להתפאר בבירוקרטיה שלנו, אנחנו אלופים בזה.

יוליה מלינובסקי: הדיון היום יתמקד ב'קרפור', אבל כמובן הוא יתייחס לכל שוק המזון בכללותו כי מה שנאמר על 'קרפור' כמובן זה שייך גם לרשתות אחרות.

יוליה מלינובסקי: רפורמת הכשרות עברה בתחילת השנה, לרפורמה הזאת יש השלכות דרמטיות על שוק המזון בישראל.

יוליה מלינובסקי: כפי שכולכם יודעים פה, הרפורמה היא בכמה שלבים, השלב הראשון הוא כבר בתוקף, זה הסרת חסמים גיאוגרפיים, השלב הבא שייכנס לתוקף ב-1.1.23 הוא הרבה יותר דרמטי ומהותי.

יוליה מלינובסקי: פה ביקשתי מנציגי הרשת להגיע, ברוכים הבאים, גם מכל משרדי הממשלה, כמובן הרבנות הראשית שהיא השותף המרכזי לכל הרפורמה ואנחנו ננסה לחשוב היום ביחד, לשמוע מהי תמונת המצב ומה ניתן לעשות, איפה הקשיים, איפה גורמי הממשלה יכולים לסייע בתקווה למצוא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: אם אני לא טועה, בהמשך סגן השר אביר קארה צריך להצטרף אלינו כי הוא בממשלה מרכז את כל הנושא של התחרות ופתיחת החסמים, הבנתי שהוא היה אצלכם בסיור לפני כמה ימים.

יוליה מלינובסקי: איכשהו הוא ואני חשבנו ביחד, בלי לדבר, ומשם אנחנו נתקדם.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לברך את חברי הכנסת, אנחנו סיימנו אתמול בשלוש לפנות בוקר את ההצבעות על החוק 'ממדים ללימודים', ברוכים הבאים ותודה רבה שבאתם.

יוליה מלינובסקי: וכמובן במילה אחת, החוק 'ממדים ללימודים' זו בשורה ענקית, דיברנו על זה אתמול, זה מגיע ללוחמים שלנו ואני מאוד שמחה שזה קרה אתמול.

יוליה מלינובסקי: חבל שזה לא קרה הרבה קודם, ב-12 השנים האחרונות, אבל זה קרה אתמול ומשם נתקדם.

יוליה מלינובסקי: אני אפתח את הדיון לרשת 'קרפור', תוך כדי אנחנו נעשה פינג פונג, שאלות, תשובות, עניינים.

יוליה מלינובסקי: המיקוד שלנו היום זה הכשרות כי אנחנו רוצים אתכם פה, אנחנו רוצים מוצרי 'קרפור' בארץ.

יוליה מלינובסקי: אני דיברתי עם מישהו שאמר ש'קרפור' בצרפת זה משהו שמאוד אהוב ומאוד מבוקש ואנשים מחכים לזה, אבל האם אתם תוכלו להביא לפה מוצרים מיוחדים של 'קרפור', איך אתם מתכוונים לעשות את זה, מה התכנון?

יוליה מלינובסקי: אנא, בבקשה, תציג את עצמך לפרוטוקול ותפתח את הדיון.

עמית זאב: עמית זאב, מנכ"ל קבוצת יינות ביתן שהופכת להיות בסוף השנה 'קרפור ישראל'.

עמית זאב: קודם כל תודה רבה על ההזמנה ועל הדיון, זה באמת - - -

יוליה מלינובסקי: לא, אני גם צרכנית, אתה יודע, בכובע של הצרכנית.

עמית זאב: אני חושב שהרפורמה הזאת ורפורמות נוספות הן מה שמאפשרות לנו להביא את 'קרפור' לישראל ואת 'קרפור' להתעניין בישראל, אלה רפורמות גם של הכשרות ורפורמות תמרוקים ורפורמות המזון.

עמית זאב: אני חייב להגיד שהפתיחות היום של הרגולטור להסרת חסמים היא מרעננת מאוד ובוצעו בשנה האחרונה דברים שמעולם לא בוצעו ואני בהחלט מברך על זה.

עמית זאב: אנחנו עסק, המטרה שלנו היא להרוויח עסק, אבל הדרך לעשות את זה, מבחינתנו, על ידי שני דברים, האחד, להגדיל את המגוון בישראל שהוא מאוד מאוד מצומצם, בסופרמרקט בישראל יש 7,000, 8,000, 10,000 מוצרים בסופר גדול, ובחנויות באירופה ש'קרפור' היא המובילה באירופה, יש 25,000, 30,000.

עמית זאב: זה יוצר תחרות מאוד מאוד גדולה בין היצרניות ובין המותגים והתחרות הזאת מושכת את המחירים למטה.

עמית זאב: כשיש חברה אחת ששולטת ב-20%, 30%, 40% בקטגוריה מסוימת אז המחירים נשארים גבוהים.

עמית זאב: כנ"ל של מותגים בין לאומיים שמוכרים את המותגים שלהם בישראל באינדקס הרבה יותר גבוה ממה שקורה באירופה, לפעמים כפול.

עמית זאב: בהגדרה של המשרד שיושב בהולנד או שיושב באנגליה בכמה אפשר למכור בישראל, בכמה אפשר למכור בצרפת, אוקיי, בישראל אפשר לעשות אינדקס של 1.8 אז בוא נמכור ב-1.8 לנציג הישראלי.

יוליה מלינובסקי: ואנחנו משלמים.

יוליה מלינובסקי: שלא יהיה פה ספק, הציבור הישראלי משלם על זה.

יוליה מלינובסקי: יש לזה סיבות, היסטוריות.

יוליה מלינובסקי: אני לא אומרת שכשרות זה מה שעושה את האינדקס הזה, לכשרות יש מחיר, אנחנו מוכנים לשלם את המחיר הזה כי זה האופי של המדינה שלנו, אבל איפה אנחנו נמצאים כרגע?

עמית זאב: בהיבט של הכשרות אני חייב להגיד שאני מופתע מאוד לטובה, גם מהנכונות של כל הגורמים וגם לגלות כמה מפעלים של 'קרפור' כבר כשרים, כבר יש להם תעודה, יודעים מה זה כשרות או עשו עבור קהילה מסוימת בחו"ל, ללא קשר למדינת ישראל, והרבנות הראשית, אני חייב להגיד, נותנת שירות מצוין ומהיר ושיתוף הפעולה פה הוא טוב, הוא בריא, ואני לא רואה היום, ודאי לא את הרבנות, כחסם.

עמית זאב: אנחנו רוצים להגדיל את מגוון המוצרים הכשרים בישראל, שייתן מענה לכל האוכלוסיות.

יוליה מלינובסקי: מה רמת הכשרות שאתם מתכוונים במוצרים שלכם?

עמית זאב: יהיו דברים שיהיו OU, יהיו דברים שהם בד"צ, הכול תלוי במורכבות ובדרישה של השוק לזה.

משה טור פז: OU, שוחחנו על כך, זה חלק מהכשרויות שנכנסות עכשיו לישראל?

משה טור פז: אין לנו הרבה מוצרים ב-OU, או בכלל לא?

יוליה מלינובסקי: יש.

משה טור פז: יש לנו?

קריאה: כן.

משה טור פז: אוקיי, אבל כשהם מביאים את זה המשמעות היא שיש כאן כניסה נוספת?

עמית זאב: כרגע יש מחסור של שוקולדים במדינת ישראל, אנחנו החלטנו שאנחנו ב - - -

יוליה מלינובסקי: אנחנו כולנו בדיאטה פה.

משה טור פז: שוקולד מותר, רק פחמימות אסור.

עמית זאב: אנחנו במבצע בזק מביאים שוקולדים של 'קרפור', הם קיבלו הכשרה של ה-OU, הרבנות אישרה את זה.

יוליה מלינובסקי: אבל עם כל הכבוד לשוקולדים, השוקולד כמובן מאוד חשוב, אבל זה לא מוצר חיוני.

משה טור פז: יש שיחלקו על זה, אבל בסדר.

עמית זאב: זו דוגמה קטנה.

יוליה מלינובסקי: זו דוגמה קטנה מאוד, אנחנו יותר מתעניינים במוצרים שהם מה שנקרא בסל המזון הקבוע שלנו.

עמית זאב: פסטה, שמן, אורז.

יוליה מלינובסקי: גם מוצרי חלב, אולי בהמשך פסטרמות.

עמית זאב: מוצרי חלב זה יותר מורכב לייבא את זה לארץ בגלל חיי המדף הקצרים, לא בגלל הכשרות ולא בגלל רגולציה.

יוליה מלינובסקי: אז מה אתם מתכוונים להביא לארץ כמוצרי 'קרפור', כמותג של 'קרפור', שייתן לנו גם מגוון וגם ישפיע על מחירים?

עמית זאב: מתוך 14,000 המוצרים ש'קרפור' מייצרת באופן קבוע ל-50 המדינות, אנחנו נהיה המדינה ה-50, ל-49 המדינות שהיא פעילה בהן כיום, אנחנו זיהינו כ-6,000 שמתאימים לשוק הישראלי ואנחנו - - -

יוליה מלינובסקי: שמה הקטגוריות שלהם?

עמית זאב: אין קטגוריה ש'קרפור' לא פעילה בה, ממאפים דרך פסטות, שמן, ועד נייר אלומיניום ושקיות זבל.

עמית זאב: הם פעילים בכל אחת מהקטגוריות.

יוליה מלינובסקי: בסדר, מתוך כמה אמרת שהם מייצרים לעצמם?

עמית זאב: 14,000.

יוליה מלינובסקי: מתוך 14,000 אתה הגעת ל-6,000 שהם יכולים להיות מתאימים למדינת ישראל.

עמית זאב: נכון, זה להכפיל את המגוון של סופרמרקט בישראל.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, בתוך 6,000 האלה, אם אפשר לחלק את זה לקטגוריות של מוצרי מזון או מוצרים נלווים, כי למשל תבנית אוכל מאלומיניום לא צריכה כשרות, למרות שיש עליה בד"צ.

יוליה מלינובסקי: שלום, הרב רפי, אני מרגישה שחזרתי לאותם דיונים.

עמית זאב: הרוב מזון, זה מתחיל מטונה, קופסת שימורים של טונה שאני מקווה שיירד המכס עליה שהיום הוא 12%, וזה ממשיך ל - - -

יוליה מלינובסקי: השאלה אם המכס יירד אם אנחנו נרגיש את זה או שזה יישאר אצלכם?

עמית זאב: לא, ממש לא.

יוליה מלינובסקי: כי גם על זה יש הרבה ביקורת, שהמכסים יורדים ואיכשהו המחיר לא מתגלגל לצרכן.

עמית זאב: כשאנחנו היבואן ואנחנו היד הראשונה אז אנחנו נדאג שזה יגיע לצרכן וכל חיסכון שיהיה בבירוקרטיה, שיהיה ברגולציה או יהיה במכסים, יתגלגל באופן ישיר לצרכן.

יוליה מלינובסקי: אני מתמקדת בכשרות, זאת אומרת כדי להביא את ה-6,000 מוצרים האלה, שחלק מהם לא צריכים כשרות, למרות שיש כאלה ששמים כשרות גם על תבנית אלומיניום, אבל חלק מחויבים בכשרות, כמה מתוך ה-6,000 מחייב כשרות?

עמית זאב: כ-4,000.

יוליה מלינובסקי: שזה מוצרי מזון?

עמית זאב: כן.

יוליה מלינובסקי: הראל, מנכ"ל הרבנות, הרב רפי, אתם מכירים את המספרים האלה?

יוליה מלינובסקי: כי זו עבודה מאוד – זה חדש, זה כמות אדירה.

יוליה מלינובסקי: שלא יהיה פה אי הבנה, אני מתמקדת ב'קרפור', אבל אם אנחנו נצלח בהצלחה את 'קרפור' עם כמות כזו אז זה גם לכל הרשתות האחרות, גם ליבואנים אחרים, לקחתי אותם כדוגמה כרגע.

יוליה מלינובסקי: שלא תהיה פה טעות, אין לי שום קשר עם 'קרפור', פעם ראשונה דיברנו בטלפון לפני שבוע.

הראל גולדברג: טוב, גברתי.

הראל גולדברג: קודם כל תודה רבה, גם על ההזמנה וגם על הדיון, אני שמח לשמוע, ואני גם שמח לשמוע שאתה כלקוח מייצג לקוח מרוצה, מבחינתנו זה מאוד חשוב.

הראל גולדברג: חוץ מהאחריות והתפקיד שלנו לשמירה על הכשרות, שזה התפקיד הראשון שלנו, אנחנו משתדלים לנצח את עצמנו כל הזמן מבחינת רמת הכשרות ולשמוע על לקוח מרוצה זה מחמם את הלב.

הראל גולדברג: גברתי, אני רוצה לחלק את הדברים לרפורמה ולפני רפורמה.

יוליה מלינובסקי: כן.

יוליה מלינובסקי: אגב, אתם מכירים את הרפורמה, אתם יודעים מה ההשלכות, מה עכשיו, מה יהיה?

הראל גולדברג: חד משמעית.

הראל גולדברג: אם את שואלת איך אפשר לקדם את זה, כמה שיותר להקדים אותה.

הראל גולדברג: ככל שנקדים את הרפורמה זה יוריד חסמים.

הראל גולדברג: יש לנו עוד חצי שנה, אם רוצים להוריד מחר את יוקר המחיה ולא עוד חצי שנה אז זה אומר שצריך להוריד את החסמים כמה שיותר מהר, גם בתמרוקים, גם במזון וגם ברבנות.

הראל גולדברג: בסך הכול הרפורמה מעבירה את האחריות המלאה אלינו, זה עלות גדולה יותר, אחריות גדולה אפילו אישית שלי כמי שחתום על זה, אנחנו מוכנים לקחת את האחריות הזאת כבר היום.

הראל גולדברג: מבחינתנו לא צריך לחכות לינואר, אפשר מחר בבוקר.

יוליה מלינובסקי: כרגע זה מה שיש.

הראל גולדברג: קודם כל מבחינת הרפורמה.

הראל גולדברג: הרפורמה יוצרת שני מסלולים למתן כשרות למוצרים מיובאים.

הראל גולדברג: המסלול האחד זה המסלול הקיים, זה עיגון של המסלול הקיים היום.

הראל גולדברג: המסלול השני זה מסלול שבו גוף כשרות מוכר, ישראלי, שמבקש לתת שירותי השגחה גם לתוצרת בחו"ל יהיה לו, נקרא לזה סוג של מסלול ירוק שבו הוא מעניק תעודה, הוא מוסמך לתת תעודה, היבואן רשאי על פי התעודה שלו לשווק את התוצרת, להציג אותה ככשרה במרכולים בכפוף לדיווח שבעה ימים לפני שמועבר לרבנות.

הראל גולדברג: אנחנו פועלים כמובן, אנחנו מחויבים לזה, זו הוראת למחוקק ואנחנו ב-1.1.23 מחויבים לכך שהאמצעי הדיגיטלי, בסופו של דבר מבחינתנו זה מערך דיגיטלי, שהמערך הדיגיטלי הזה יוכל לפעול, ייכנס להפעלה.

הראל גולדברג: כמובן שהוא כפוף לכך שיהיו גופים ישראלים שמבקשים לתת השגחה לשירותי מזון בחו"ל.

הראל גולדברג: זו הרפורמה.

יוליה מלינובסקי: נכון, זה שני מסלולים, המסלול הקיים, רשתות שיווק יבואנים, המסלול הקיים יישאר קיים.

יוליה מלינובסקי: אגב, גופי כשרות בחו"ל, למשל בצרפת יש גופי כשרות מאוד חזקים כי יש שם קהילה יהודית מאוד חזקה שצורכת מוצרים כשרים, באיזה מסלול הם יוכלו ללכת?

יוליה מלינובסקי: כי חלק מהם כבר מוכרים, נכון?

הראל גולדברג: לא, ההכרה של היום היא הכרה מסוג אחר, כי למשל המחוקק דורש שתאגיד שמוכר הוא תאגיד ישראלי.

יוליה מלינובסקי: לא, זה אחרי הרפורמה.

הראל גולדברג: זה אחרי הרפורמה.

הראל גולדברג: היום הם מוכרים, אבל הם מוכרים לצורך המסלול הקיים היום.

יוליה מלינובסקי: אבל הם גם יישארו מוכרים לצורך המסלול הקיים?

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זו תהיה בחירה שלכם.

הראל גולדברג: בזה אנחנו לא מתכוונים לערוך שום שינוי.

הראל גולדברג: במסלול הקיים.

יוליה מלינובסקי: למשל OU, כרגע הוא מוכר במסלול הקיים והוא יכול להישאר קיים במסלול הקיים או להתקשר עם תאגיד ישראלי, כי בעצם המשמעות של הרפורמה הייתה שאנחנו רוצים אבא ואמא פה בארץ, כפי שאתה הגדרת נכון, אחריות.

יוליה מלינובסקי: יחד עם הזכות באה אחריות.

עשהאל צור: כבוד היושבת ראש יוליה, אם אפשר להגיד משהו.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר.

יוליה מלינובסקי: תציג את עצמך.

עשהאל צור: להראל לא כל כך נעים להחמיא לעצמו, אבל גם המסלול הקיים היום עבר בחודשים האחרונים שדרוג טכנולוגי משמעותי ברמה של מכמה ימים לכמה שעות.

הראל גולדברג: כבר נגיע למצב הנוכחי.

הראל גולדברג: תודה, עשהאל.

הראל גולדברג: בעצם זו הרפורמה, כמו שגברתי אמרה.

הראל גולדברג: ביחס למצב הנוכחי היום, אני שמח לומר שהיום הרבנות עברה לא פחות ממהפכה בשנה האחרונה, מעיכובים בהליך מתן הכשר למוצרים מיובאים - - -

יוליה מלינובסקי: סגן השר בסערה נכנס לדיון.

יוליה מלינובסקי: חבר הכנסת אביר קארה, בבקשה, המקום שמור לך.

יוליה מלינובסקי: אז אנחנו נסיים עם מנכ"ל הרבנות, אחר כך סגן השר ואנחנו נחזור לסדר הדיון שלנו.

הראל גולדברג: אני שמח לומר שבחודשים האחרונים הרבנות התיישרה לגמרי על SLA, אמנת שירות של תוך 14 יום מתן הכשר למוצרים מיובאים.

הראל גולדברג: אנחנו בדרך כלל לא מגיעים גם ל-14, זה בדרך כלל ניתן בכמה ימים, ואנחנו מדברים על כ-10,000 תעודות שנה, כ-1,000 בקשות לחודש.

הראל גולדברג: בשבועיים האחרונים חל עוד חידוש, במשך עשרה חודשים פיתחנו ממשק טכנולוגי שהמשמעות שלו לשתף את גופי הכשרות בתוך הליך בדיקת הבקשה.

הראל גולדברג: כלומר אם עד היום היבואנים הם היחידים שעומדים בקשר עם המחלקה, מגישים בקשה דיגיטלית דרך המערכת שפותחה לפני כשנתיים והמחלקה בודקת אותם מול היבואן, בעקבות הממשק הדיגיטלי שאנחנו הכנסנו בחודשים האחרונים יש פה מהלך משולש שבו היבואן מגיש את הבקשה, גוף הכשרות מקבל חיווי דיגיטלי, בודק את הבקשה, רואה שהיא הוגשה כמו שצריך, לוחץ על כפתור וי ירוק למחלקה לומר שהכול הוגש.

יוליה מלינובסקי: גוף כשרות, אתה מדבר על מחלקת הכשרות שלך?

הראל גולדברג: לא, גוף כשרות בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: יש לנו פה נציגים של הארגונים מחו"ל, נכון?

הראל גולדברג: כן.

הראל גולדברג: שלום, הרב פרידמן.

יוליה מלינובסקי: תיכף, אנחנו גם נשמח לשמוע אתכם.

יוליה מלינובסקי: פעם ראשונה שאנחנו נפגשים, כשהייתה פה רפורמה לא ראיתי אתכם.

הראל גולדברג: על פי הממשק הדיגיטלי היבואן מגיש את הבקשה, גוף הכשרות בחו"ל בודק את הבקשה באמצעות הממשק הדיגיטלי ומשגר אישור לרבנות דרך המערכת.

הראל גולדברג: בנסיבות כאלה אנחנו התחייבנו, גברתי, ל-SLA שלא יאוחר מיום עבודה אחד.

הראל גולדברג: לקח לנו הרבה זמן להשיק את הממשק הזה כי זו אבטחת מידע, התקשרות של גופים זרים שהם לא ישראלים דרך המערכת של ממשל זמין פה לתוך הארץ.

הראל גולדברג: ממשל זמין נתן לנו הרבה סיוע, אנחנו חייבים כאן גם לומר תודה רבה למחלקות המחשוב שלנו.

הראל גולדברג: בשבוע שעבר ישבתי בדיון בראשות סגן השר אביר קארה ובסוף הדיון אני פותח את הווטסאפ ואני רואה הודעה של מנהל המחלקה שלנו שהוא מבשר לי שתעודת ההכשר הראשונה של הרבנות הראשית יצאה על בסיס הממשק הדיגיטלי החדש, שמבחינתנו זה לא פחות ממהפכה.

יוליה מלינובסקי: מצוין.

הראל גולדברג: כלומר אם מחר 'קרפור' רוצה לקבל תעודה וחשוב לו לקבל אותה מהר ולנו חשוב לתת אותה מהר, הוא יגיש בקשה יחד עם גוף הכשרות שלו, תוך פחות מיום, בינתיים בתעודות האחרונות זה עומד על ממוצע של שעתיים, תוך שעתיים הוא מקבל תעודת הכשר אצלו במערכת.

הראל גולדברג: אנחנו התחייבנו ל-SLA של יום עבודה אחד.

הראל גולדברג: אני כן אדגיש שהמערכת הקיימת היום זה בהתאם לתקני הרבנות הקיימים, התקן תקן מועצת הרבנות של נוהלי הכשרות, אבל זו רמת השירות שאנחנו - - -

יוליה מלינובסקי: גם, אגב, הרפורמה מדברת על זה שהכשרות תהיה לפי תקן הרבנות, שכרגע הוא לא קיים, אם אני לא טועה.

הראל גולדברג: יש היום נהלים, גברתי, אבל הוא לא תקן סטטוטורי שמתלבש לתוך - - -

יוליה מלינובסקי: נכון, אז בוא נדייק.

יוליה מלינובסקי: גופי הכשרות שיקומו, תאגידי הכשרות שיקומו בשנה הבאה יוכלו לעבוד או לפי תקן הרבנות או לפי ועדת השלושה, ועדת שלושה הרבנים, סביר להניח שאם אנחנו מדברים על רשתות מזון לציבור הרחב זה כנראה יילך יותר לכיוון הרבנות.

הראל גולדברג: כן.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שאתה מאחר, בבקשה.

אביר קארה: אז, גברתי יושבת הראש, קודם כל דיון חשוב מאוד ותודה רבה על הדיון הזה.

אביר קארה: נכון, נפגשנו בשבוע שעבר יחד עם מנכ"ל הרבנות, נפגשתי ביום ראשון עם הנציגים של אלקטרה שמביאים את 'קרפור' לישראל.

אביר קארה: 'קרפור' היא שם ליזמים בישראל.

אביר קארה: בכל הדברים שאנחנו עושים בשנה האחרונה, אנחנו פותחים את השוק לתחרות, אין דרך אחרת להוריד את יוקר המחיה בלי להכניס למדינת ישראל עוד תחרות ועוד שחקנים ועוד מגוון ועוד איכות.

אביר קארה: תחשבו כמה מגוון אנחנו מאבדים כשאין את התחרות הזאת, כמה מוצרים חסרים על המדף, כמה מוצרים לא ידענו שקיימים, איזה עולמות חדשים הולכים להיפתח פה כשתהיה עוד תחרות.

אביר קארה: אני שמח לשמוע שהרבנות נמצאת שם.

אביר קארה: אני שמח לשמוע שהראל נמצא שם, אני שמח לשמוע שמשרד הכלכלה רוצה להיות באזור הזה.

אביר קארה: לצערי הרב היזמים נמצאים 90 צעדים קדימה והממשלה נמצאת רחוק רחוק מאחורה.

אביר קארה: הדיון הזה הוא דיון חשוב מאין כמותו.

יוליה מלינובסקי: אתה תיתן בעיטה לתחת לממשלה, אתה עושה את זה מצוין.

אביר קארה: אני עושה את ההשתדלות לעשות את זה כל בוקר כמעט, ואם אני לא עושה את זה אז יש לי כאבי בטן.

אביר קארה: בממשלה הזאת כאבי הבטן עושים אחלה עבודה.

אביר קארה: אבל תראו, מאוד מאוד מאוד חשוב באמת שכל המשרדים יגיעו לדיונים האלה, אני מאוד שמח ומאוד שמחתי לשמוע אתמול שיושבת ראש הוועדה לוקחת את הדבר הזה כאיזה שהיא משימה ואני מכיר אותה שכשהיא רוצה לפרוץ דלתות אז באמת היא מתכוונת לעמוד בזה, אבל בסוף בקצה כל אחד מהאנשים שיושבים כאן מסביב צריך לראות לנגד עיניו את האזרח הפשוט ששלח אותנו לתפקידים שאנחנו נמצאים בהם, את האזרח הפשוט שמשלם לנו את המשכורות ואת המסים שהם משלמים כדי שיוכלו לחיות בארץ הזאת בכבוד, ואנחנו צריכים לזכור שבגלל הנחיצות, בגלל הדחיפות, בגלל שכל כך יקר לחיות בישראל חשוב, הראל, לפעול מהר, חשוב לעבוד מאוד מאוד מהר כדי שזה לא יהיה 'קרפור' אחד.

אביר קארה: אני ישבתי אצלם ביום ראשון והדבר הראשון שהם אמרו לי, שאם לא היינו עושים את כל הרפורמות בקיץ, אם לא היינו מביאים את כל חוק ההסדרים הגדול הזה הם בכלל לא היו חושבים לעשות את היוזמה הזאת ולהגיע לישראל.

יוליה מלינובסקי: ואומרים שאנחנו לא עושים פה כלום.

אביר קארה: שמעתי את זה לחלוטין.

אביר קארה: לא, הם כבר מתוכננים גם, כל הקו שלהם מתוכנן לכניסת הרפורמות לתוקף, ליוני, לספטמבר, לינואר.

עמית זאב: תכננו שחלק ייכנסו ביוני, הם נדחו.

אביר קארה: בבקשה.

אביר קארה: אז תראו מה קורה, הרי הממשלה לא יודעת להגדיל את הרווחה של האזרחים לבד, היא צריכה להגדיל את התוצר, בשביל להגדיל את התוצר צריך עוד יזמים, בשביל עוד יזמים צריך לפתוח חסמים וזה מאוד מאוד חשוב שהממשלה עושה את זה.

אביר קארה: אני יודע שפה ההתמקדות תהיה בנושא של דת ושל כשרות.

יוליה מלינובסקי: לא, זה לא דת, זה משהו שמיוחד למדינת ישראל, זה מה שיש לנו, עם זה אנחנו נתמודד.

יוליה מלינובסקי: ברור לנו שכשרות מעלה תוספת למחירים, מה שאין בשום מקום אחר בעולם.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מוכנים לזה כי זה אנחנו, אבל יחד עם זאת צריך לראות איך אנחנו פותחים את זה.

אביר קארה: ושכל השחקנים מגיעים סביב השולחן ועושים את העבודה מאוד מהר.

אביר קארה: לי חשוב שזה לא יהיה רק תחת השם 'קרפור', כי אנחנו לא פותחים את זה עבור חברה אחת, זאת חברה שהיא דוגמה, אנחנו רוצים לפתוח את זה לכל החברות שייכנסו לכאן, יש חברות אמירתיות מאוד גדולות ויש חברות טורקיות גדולות שיש להם הרבה סחורות שהם משווקים, וזה גם בנושאים של כשרות וזה גם בנושאים של כל מיני סימונים שהמציאו בישראל, קיים רק בצ'ילה, אז גם פה עושים, וכל מיני המצאות ישראליות ייחודיות שאנחנו צריכים להסיר אותן.

אביר קארה: אני שמח שהוועדה עושה את זה, באתי לאחל לך בהצלחה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

אביר קארה: מפה אני ממשיך לוועדת הכספים ולאומיקרון.

יוליה מלינובסקי: תישאר רגע, אנחנו שנייה נסטה מהכיוון של הכשרות.

יוליה מלינובסקי: כשדיברתי עם המנכ"ל הוא סיפר לי על חיתולים, אני ברוך ה' סיימתי עם החיתולים של הילדים שלי, אבל זו באמת הייתה ההוצאה הכי גדולה, אני מצטערת שטיפה ניקח את זה לכיוון אחר, אבל זה מאוד רלוונטי לכל משפחה ישראל, אבל הבנתי שחיתולים דורש איזה שהוא תקן, כנראה טוסיק של ילד ישראלי הוא מאוד מאוד מיוחד שהוא דורש אישור מיוחד.

אביר קארה: אז אתמול אנחנו דיברנו על ההבדל בין הטוסיקים האלה בוועדת הכלכלה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לנצל שתסביר לי מה הסיפור שם.

אביר קארה: יש תקנים מקוריים שהם ייחודיים לישראל, זה לא רק חיתולים, זה גם טמפונים וזה גם אבקות כביסה וזה עוד שלל מוצרים שאנחנו עוסקים איתם ביום יום.

אביר קארה: זה גם ילקוט, דרך אגב.

אביר קארה: אתה מסתכל על הדברים ואתה אומר, למה?

אביר קארה: מה צריך להיות ההבדל בין ילד שהולך בשבדיה, בדנמרק, בארה"ב, שהולך עם אותם מוצרים, זה משגע אותי.

אביר קארה: ואתה אומר שהדבר הזה פשוט לא יכול להימשך, הוא לא יכול להיות, ומשרד הכלכלה, יש פה איתנו, דרך אגב מצוין, אני רוצה לציין אותו לשבח - - -

יוליה מלינובסקי: אני מצטערת שאנחנו לוקחים את זה קצת לכיוון אחר.

אביר קארה: לא, אבל אני רוצה לציין אותו לשבח, כי באמת כל פנייה ובאמת לפתוח כל פקק ולפתוח כל - - -

יוליה מלינובסקי: אגב, הראל, לא עושים לנו חיתולים כשרים או שגם זה יש?

הראל גולדברג: לא מוכר לי.

יוליה מלינובסקי: יופי, לפחות זה.

זאב סגל: יוליה, סליחה, ואביר, אני דווקא הייתי רוצה, בגלל זה אני מתפרץ לשיחה הזאת - - -

יוליה מלינובסקי: רגע רגע, רגע.

יוליה מלינובסקי: מה השם?

זאב סגל: השם שלי זאב סגל ואני בעל חברה ליבוא של מוצרי מזון כבר למעלה מחצי יובל, 25 שנה, ואני לצערי הרב באמת, אני לא מצטרף לחגיגה הזאת, ממש לא מצטרף, כי הרי כל הרפורמות האלה נועדו ובאו גם על בסיס העניין של – כדי למנוע שחיתות, ואני לא בא להאשים פה אף אחד בעניין שכזה, יש לי עסק קטן שהוא לכאורה רגיל, אבל מה שמייחד אותו מאוד הוא בזה שאנחנו יוצרים תחרות.

יוליה מלינובסקי: רגע, אדוני, תתמקד.

יוליה מלינובסקי: כרגע הדיון מתמקד בנושא של כשרות.

זאב סגל: ואני מדבר רק על הנושא של הכשרות.

זאב סגל: יש לי מפעל שאני מייבא ממנו 25 שנים, שאיתו התחלתי, מפעל לחמוצים שהוא נמצא בפולין.

זאב סגל: לפני שבועיים, מהרבנות הראשית שלחו הוראה להוריד את כל המוצרים האלה מהרשתות, וזה עמוד התווך של העסק שלי, אני עובד עם שופרסל, אני עובד עם כל מיני רשתות, עם יוחננוף.

אביר קארה: אני חייב לצאת.

אביר קארה: קודם כל הטלפון שלי מפורסם בכל מקום, רק תעשה ווטסאפ ואנחנו נדבר.

אביר קארה: אני רק רוצה לומר לך על העניין הזה, שהתחלת איתו, בגלל זה אמרתי, הכותרת היא לא 'קרפור', היא פתיחת השוק לתחרות, תחרות תחרות תחרות.

זאב סגל: בדיוק, אני עכשיו יוצר תחרות - - -

יוליה מלינובסקי: תיכף אנחנו נתמקד בעניין שלך.

אביר קארה: אני חייב לצאת.

יוליה מלינובסקי: על החיתולים, תואילו בטובכם, תורידו את התקנים האלה שאין בזה שום עניין, זה גם כן יוכל לעזור ל'קרפור' ולרשתות אחרות להביא לנו מוצרים אחרים וזה יוריד לנו מחירים.

יוליה מלינובסקי: אני לא אשכח שכשהילדים שלי היו קטנים חיתולים ומטרנה זה היה ההוצאה הכי גדולה בבית, עד שהם לא נגמלו מהדבר הזה.

זאב סגל: החברה שלי בין יתר הדברים יוצרת תחרות ואני כל כך שמחתי שבאה רפורמה כזאת שמורידה גם את הנושא הזה של משרד הבריאות וגם את הנושא של הרבנות הראשית שלדעתי, עם כל הכבוד, ואני אומר את זה בפרצוף של הרב רפאל יוחאי שאני ניסיתי לפגוש אותו כמה פעמים והוא נמנע, והחדש, העורך דין שהפך להיות המנכ"ל, מתבצע לדעתי איזה שהוא פשע, פשע אדיר, מכיוון שכך, קודם כל - - -

יוליה מלינובסקי: תהיה ממוקד, הסירו ממך לפני שבועיים - - -

זאב סגל: שלחו הוראה לרשתות להוריד את המוצרים, ולמה?

יוליה מלינובסקי: למה?

זאב סגל: שאלה טובה, למה.

זאב סגל: במשך 25 שנה יש במוצר הזה, קודם כל מדובר על אורבנק, יכול להיות שאת ממוצא שאת אולי מכירה אותו, חמוצים כאלה שנמצאים בכל הרשתות ותודה לאל, עקב לצד אגודל יש הצלחה, העסק שלי מצליח.

יוליה מלינובסקי: אדוני, אנחנו לא עוסקים בפרסום.

זאב סגל: ביקשו להוריד את המוצרים מכיוון שבתוך המוצר יש שמיר שגדל בפולין, הם שמים שמיר והשמיר הזה במשך 25 שנה היה בסדר גמור, יש אישור של נותן הכשרות ונותן הכשרות הוא מאוד פדנט, שזה KF בד"צ לונדון, גם עכשיו יש את האישור שלו, והם כל הזמן מבקשים, בשנים האחרונות, את ההתייחסות לגבי הנושא של נגיעות של שמיר, כביכול יש בתוכם, שהם נכנסים ויש אולי חרקים.

זאב סגל: השמיר הזה במשך 25 שנה, שום דבר לא השתנה במוצר, המוצר הזה, אין שום בעיה עם העניין של השמיר, הוא עובר שטיפה אדירה במשך כל הזמן הזה ופתאום הם החליטו להוריד את זה.

יוליה מלינובסקי: דקה, דקה.

זאב סגל: סליחה, יוליה, זאת לא פעם ראשונה, זאת כבר פעם שנייה שהם עושים את זה לעסק שלי וזאת מתוך נקודת הנחה שאני אומר אותה, בגלל שאנחנו יוצרים תחרות, התחרות שלנו היא בתחום התה, יש לנו תה ואנחנו נכנסנו, החברה, מה שמייחד את החברה שלנו זה ששברנו את תקרת הזכוכית והצלחנו להיכנס לרשתות הישראליות, אושר עד, מחסני השוק, יוחננוף, עם התה הזה.

יוליה מלינובסקי: איזה תה?

זאב סגל: אימפרה וחליטות של בי פיקס.

יוליה מלינובסקי: טוב, אני לא עושה פה פרסום מוצרים, אבל זה הדיון בכנסת - - -

זאב סגל: לא, אל תעשי פרסום, אני לא צריך פרסומות.

יוליה מלינובסקי: אתה פתוח לדבר, זה בסדר גמור.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי והראל, אתם מכירים את הטענות?

יוליה מלינובסקי: כי אולי הכול נחמד וטוב עם הרשתות הגדולות, שיש שם כוחות גדולים, אבל יש פה יבואן - - -

זאב סגל: יוליה, העסק הולך לקרוס במידה שאני צריך לאסוף את כל המוצרים האלה.

זאב סגל: הם פשוט הורידו, הרשתות הורידו את זה וטוענים שאני זייפתי בכלל את הכשרות הזאת.

יוליה מלינובסקי: דקה, תקשיבו, עם כל הכבוד, אני מבינה, כוחות השוק, יש הענקים האלה, אנחנו לא מוכנים שיהיה תעדוף כזה או אחר.

הראל גולדברג: אני מציע שהרב רפי יתייחס לגופו של עניין.

יוליה מלינובסקי: אני רק מבקשת, לא להיעלב, הוא מדבר מדם ליבו, העסק קורס, יש בעיות, אתם עובדי מדינה.

זאב סגל: נכון מאוד.

זאב סגל: אני בניתי את העסק הזה עקב בצד אגודל ומה שהם עושים זה עניין – צריך לבוא ולראות את העסק, עסק בריא לחלוטין וכנראה שזאת הבעיה, אנחנו מצליחים לשרוד, זאת הבעיה, ומה שהם מנסים לעשות - - -

יוליה מלינובסקי: כמה מבחינת אחוזים, מה החלק שלך בשוק?

זאב סגל: של מה, של התה?

יוליה מלינובסקי: של התה, של ה - - -

זאב סגל: לא, כמו שאמרתי, עסק מאוד קטן, יש לי 20 עובדים, הרבה מאוד דתיים גם כן, 20 עובדים, בעלי משפחות שאני דואג לפרנס אותם בצורה מאוד מכובדת, ואני משלם מסים והעסק רווחי וטוב מאוד.

זאב סגל: ממש טוב.

זאב סגל: אני אגיד לך את האמת, הם שינו את התקנון, הם רוצים שאני אקנה פה שמיר בארץ ואשלח לשם כי זה אמור – את חייבת לראות את זה, הזוי לחלוטין.

יוליה מלינובסקי: טוב, הבנתי.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי.

רפאל יוחאי: שלום וברכה, מה שלומך?

זאב סגל: תודה, בסדר.

יוליה מלינובסקי: לא, רע לו.

יוליה מלינובסקי: אתה רואה שרע לו.

זאב סגל: למה לא ענית לי כשהתקשרתי אליך כמה פעמים?

רפאל יוחאי: קודם כל נפגשנו אצלנו ברבנות הראשית.

רפאל יוחאי: מר סגל הגיע אלינו מספר פעמים, כן נפגשנו בקדנציה הקודמת שבה למעשה הוא שיווק מוצרים שאנחנו אוספים אותם כי הם מכילים חרקים ועל פי ההלכה זה אסור.

רפאל יוחאי: הסברנו והיה קשה לו לקבל, גם עכשיו קשה לו לקבל.

רפאל יוחאי: דבר שני, הוא קיבל קנסות בגלל שהוא הציג את המוצר ככשר בלי שיש לו - - -

זאב סגל: לא קיבלתי שום קנסות ואתם טענתם שאני זייפתי את הכשרות הזאת וזה לא נכון.

יוליה מלינובסקי: לא, דקה, דקה, בוא נכבד את הדיון.

רפאל יוחאי: בכל מקרה אנחנו לא נרשה לשווק מוצר ולהציג אותו ככשר בהשגחתנו בלי שיש בידך תעודת הכשר בתוקף ולא הייתה לך.

יוליה מלינובסקי: אבל מה לגבי הדרישה הזו להביא שמיר מהארץ וכו'?

רפאל יוחאי: לא, מישהו אמר לך מהארץ?

רפאל יוחאי: לפי ההלכה, לפי הנהלים שלנו, עלי ירק, פטרוזיליה וכדומה, בגלל שהם מכילים חרקים אז אנחנו מוכנים שייעשה בזה שימוש ובלבד שזה גודל כשזה מפוקח מחרקים ותולעים.

רפאל יוחאי: זו ההלכה וזה הנוהל שלנו.

יוליה מלינובסקי: זה לא חייב להיות מגודל פה בארץ?

רפאל יוחאי: לא, יש בחוץ לארץ היום גידולים מפוקחים מחרקים.

רפאל יוחאי: היבואן פשוט צריך לעשות שימוש דווקא באותם גידולים ולא לפי הבנתו את ההלכה.

זאב סגל: מה זה גידולים של - - -

יוליה מלינובסקי: אדוני, דקה.

יוליה מלינובסקי: 25 שנה לא הייתה בעיה עם אותו שמיר.

זאב סגל: נכון, גם עכשיו יש כשרות של נותן הכשרות שטוען באופן חד משמעי שהשמיר נקי מחרקים כי הוא בא ובודק.

זאב סגל: זה עובר שטיפה ש - - -

רפאל יוחאי: מה שאני מבקש, עוד פעם, ככל שיש בידי מר סגל להביא לנו מסמך מגוף מוכר שמעיד על כך שזה נקי מחרקים ותולעים, אותו שמיר, מה שלא יהיה, ודאי שנקבל.

זאב סגל: ודאי שיש, שלחו לך.

רפאל יוחאי: רק צריך לשלוח את זה, זה הכול.

יוליה מלינובסקי: טוב, מה שאני אבקש פה, ולתשומת הלב גם של רשתות קיימות והרשת החדשה שהולכת לפתוח פה וגם גופי כשרות בחו"ל, יש כללים, צריך לעבוד לפי הכללים, אחרת יהיו השלכות.

יוליה מלינובסקי: אבל מצד שני, אתם צריכים להיות יותר ברורים, אם מר סגל אומר שיש לו את כל המסמכים הנדרשים והם הוצגו בפניכם ואתם אומרים שלא, אז יש פה אי הבנה.

יוליה מלינובסקי: המטרה שלנו, אני רק מזכירה לכולכם, לעובדי המדינה, והרבנות זה גם כן עובדי מדינה, המטרה שלנו לא להקשות על האזרחים, המטרה שלנו לעזור במסגרת החוק.

רפאל יוחאי: וכמובן ההלכה בכשרות.

יוליה מלינובסקי: במקרה של הכשרות זה הלכה, אבל גם יש חוק.

יוליה מלינובסקי: האזרח הוא לא משרת אתכם, אותי, אנחנו משרתים את האזרחים במסגרת הקיימת.

יוליה מלינובסקי: מה שאני אבקש מכם, מר סגל, טוב שבאת, טוב ששמענו, אף אחד - - -

זאב סגל: זה עוד בזעיר אנפין, תאמיני לי, את יכולה לבוא לעסק שלי ואני אראה לך דברים שאת תגידי וואו, מה זה?

יוליה מלינובסקי: אני כבר ראיתי כמה וכמה דברים, הכול בסדר, אתה כבר לא תוכל להפתיע אותי בשום דבר.

זאב סגל: לא, לא יודע, דווקא כן אולי.

יוליה מלינובסקי: מה שאני רוצה לבקש, הראל, הרב רפי, שבו בבקשה עם מר סגל, תראו איפה הבעיה, כי אף אחד מאיתנו – מצד אחד אנחנו רוצים לשמור על הכשרות, על הכללים, על החוקים, מצד שני אני מאמינה שאתם לא רוצים שהעסק שלו יקרוס ו-20 משפחות יישארו בלי פרנסה, נכון?

יוליה מלינובסקי: אז צריך למצוא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: אם הבעיה זה בשמיר הזה ויש כבר גוף כשרות מוכר, אם אני מבינה נכון זה גוף כשרות מוכר שאנחנו עובדים איתם - - -

זאב סגל: KF בד"צ לונדון הם ארגון מאוד פדנט.

יוליה מלינובסקי: עובדים איתם בהרבה מאוד מוצרים ואתם מכירים את האנשים שם, אפשר ליצור קשר, אפשר לדבר, אפשר לבדוק, אפשר שמישהו מטעמם או מטעמכם יבוא ויראה ויבדוק וכו' וכו', זה רק עניין של רצון.

יוליה מלינובסקי: אז בבקשה אחרי הדיון, שבו עם מר סגל, תראו איפה הבעיה.

יוליה מלינובסקי: כי הגדולים, עם הכוחות שיש להם, עם כל הכבוד יהיה להם קשה, אבל הם יסתדרו, מצטערת, אבל אתם תסתדרו, הוא הבעיה, 20 משפחות, עסק קטן.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, מר סגל.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע את הנציג של גוף הכשרות.

יוליה מלינובסקי: אני קודם כל מברכת אתכם בברכה שבאתם, את מי אתה מייצג?

עזרא פרידמן: כשרות OU.

יוליה מלינובסקי: אני ציפיתי לראות אתכם כשחוקקנו פה את הרפורמה בכשרות, משום מה בחרתם לא להגיע.

עזרא פרידמן: איך אומרים?

עזרא פרידמן: עד שדברים נגמרים והכול נסתם, אנחנו חיכינו להתכונן, וגם היינו בדיונים, בין עם חברי כנסת וחברי ממשלה ויועצים פרלמנטריים.

עזרא פרידמן: היינו מאחורי הקלעים.

יוליה מלינובסקי: לא יודעת, אני לא הרגשתי את זה, וזה בסדר גמור, אני לא הייתי מושפעת משום דבר.

יוליה מלינובסקי: איפה אתם עומדים?

יוליה מלינובסקי: איך אתם עובדים עם הרבנות, איך אתם נערכים לרפורמה?

יוליה מלינובסקי: וההתמקדות שלי כרגע על רשת 'קרפור'.

עזרא פרידמן: אני אתן הקדמה.

עזרא פרידמן: שמי עזרא פרידמן, אני סמנכ"ל כשרות OU בישראל.

יוליה מלינובסקי: אתם מתכוונים לפתוח תאגיד ישראלי?

עזרא פרידמן: בהחלט שוקלים, בוא נספר קודם כל על התאגיד העולמי.

קריאה: יש פה OU ישראל.

עזרא פרידמן: ברשות יושבת ראש הוועדה, חברי הכנסת, החברים מהרבנות, כל שאר המשתתפים, ה-OU נותן אישור כשרות על מעל 1.2 מיליון מוצרים במעל 10,000 מפעלים, במעל 100 מדינות.

עזרא פרידמן: 80% מחומרי הגלם המיובאים לארץ הם בכשרות ה-OU.

עזרא פרידמן: כפי שהזכרת, אנחנו לא באים להפיץ מוצרים, אבל בין אם זה פרינגלס, בין אם זה פרוקטר אנד גמבל, נייצ'ר ואלי, אנחנו נמצאים כבר מעל 70% מהשוק העולמי.

עזרא פרידמן: אנחנו עמותה בת 100 שנה.

יוליה מלינובסקי: אתם לא מרוויחים כסף מזה?

עזרא פרידמן: אז אחרי משכורות ואחרי התשלומים השוטפים כל הרווחים של כשרות OU עוברים לציבור.

עזרא פרידמן: יש לנו בארץ מעל 21 מרכזי נוער, יש לנו גוף לילדים עם צרכים מיוחדים, יש לנו גוף נוער מעל 75,000 בחוץ לארץ, יש לנו הוצאה תורנית, יש לנו מיזמים חברתיים ופוליטיים, שירותי בית כנסת, ה-OU היא עמותה לכל דבר ועניין ואני מאמין שבזכות זה אנחנו התברכנו בסיעתא דשמיא בכשרות.

עזרא פרידמן: ה-OU השתנה בשנתיים האחרונות בארץ, וזה משהו שחשוב לי להדגיש, העתיד של מדינת ישראל בתחום האוכל הוא לא ייצור מקומי.

עזרא פרידמן: קשה לייצר פה, יקר לייצר פה, בסופו של דבר מעדיפים לעבוד בהייטק, בוא נאמר את האמת.

עזרא פרידמן: יבוא אוכל לארץ הוא העתיד של מדינת ישראל.

עזרא פרידמן: אני חושב שהגענו כמעט ל-50% מהמוצרים המוגמרים בסופר שהם מוצרי יבוא וזה רק הולך וגדל מדי שנה.

עזרא פרידמן: זה משפיע על עולם הכשרות בממדים אדירים, כי לא רק שמדינת ישראל היא שוק גדול בעולם הכשרות, היא גם השוק המשפיע בכשרות העולמית כי כל פעם יש מפעלים בחו"ל, במזרח אסיה, באירופה, בארה"ב, בדרום אפריקה, בדרום אמריקה, ששואלים האם אפשר להיכנס לארץ עם הכשרות הזאת, האם יהיה בזה תהליכים וקשיים בכשרות הזאת.

עזרא פרידמן: אנחנו קצת פנינו לכיוון אחר, זה לתת שירות ליבואנים, להבין את המצוקה שלהם ולסייע להם בעצם להביא מוצרים לארץ כיוון שבסופו של דבר פונים אלינו, כי מה לעשות רוב המוצרים הם בכשרות שלנו.

עזרא פרידמן: זה משמעותי ואני חושב שהמדינה, והדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב והתהליכים שעושים, ואני גם אזכיר את הרבנות תיכף, באמת לשבח בחלק גדול מהדברים, אנחנו צריכים להיערך ש - - -

יוליה מלינובסקי: אבל אני רוצה שתהיה דלת פתוחה שלכם גם לענקים כאלה והמונופוליסטים, סוג של, וגם לאדון הפשוט הזה עם העסק הקטן.

עזרא פרידמן: בנוגע לרבנות, אני חייב לציין לשבח שהרבנות כן השתפרה פלאים בשנה האחרונה.

עזרא פרידמן: היו קשיים במהלך הקורונה, ואני לא מאשים אף אחד, באמת היה שיפור אדיר.

עזרא פרידמן: יש כמה הבדלים שאני חושב שנוכל לעבוד עליהם, יש פערים בין חלק מהנהלים שקבועים בחו"ל, שהם נהלים הלכתיים לכל דבר ועניין, לבין הנהלים שקבועים בארץ ואנחנו הרבה פעמים בדיון, יש לי טלפון ישיר לשני האנשים המכובדים פה והם עונים לי ואנחנו משתפים פעולה, ובעצם אנחנו - - -

יוליה מלינובסקי: בטח שעונים לך.

יוליה מלינובסקי: לך, אני מאמינה שהם עונים די מהר, אני רוצה שהם גם יענו לו.

עזרא פרידמן: אני מקווה שעונים לי בגלל שאני נעים ולא בגלל שאני עובד ב-OU, אבל זה לא משנה.

עזרא פרידמן: אבל לענייננו, אנחנו כן - - -

הראל גולדברג: גברתי, אני רוצה להפתיע אותך, גם לקטנים אנחנו עונים.

יוליה מלינובסקי: יופי יופי.

עזרא פרידמן: אז למעשה אני חושב, בתור גוף כשרות, אני רואה את זה בהשפעה בחברות שלנו, בחברות עולמיות, הנושא של יבוא הוא חשוב והמדינה וגם הרבנות צריכים להיערך שזה הולך להשתנות.

עזרא פרידמן: בעוד עשר שנים 70%-60% מהאוכל שקנוי בשוק יהיה מחוץ לארץ.

יוליה מלינובסקי: שאלה.

יוליה מלינובסקי: הכשרות שאתה עושה בחו"ל למדינות בחו"ל והכשרות שאתה מחויב להביא לארץ, אתה אומר שיש הבדלים, למרות שכשרות זה הלכה וזה אותו דבר.

עזרא פרידמן: יש פערים מסוימים, חלק זה נדרש כי יש דרישות הלכתיות אחרות, לא רוצה להגיד גבוה-נמוך, דרישות - - -

יוליה מלינובסקי: למה?

יוליה מלינובסקי: זה אותה הלכה, אני לא מכירה הלכה לחו"ל והלכה - - -

עזרא פרידמן: הרבנות הראשית קובעת כללים מסוימים, וזכותם לקבוע אותם, ואנחנו גם הרבה פעמים מנסים לתאם את זה בשבילם, אבל יש לפעמים פערים בין הדרישות שלהם לדרישות של ה-OU, אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

זאב סגל: כנס, כנס.

יוליה מלינובסקי: יש מפעל בצרפת - - -

מיכל מרים וולדיגר: כמו תו תקן, תו תקן יש בכל ארץ.

זאב סגל: למה בארה"ב - - -

יוליה מלינובסקי: אדוני, סליחה, אתה לא מפריע לי.

יוליה מלינובסקי: יש מפעל בצרפת שמייצר מוצר ל'קרפור' שהוא כשר.

עזרא פרידמן: חלק מחברות 'קרפור' גם תחת ההשגחה של ה-OU.

יוליה מלינובסקי: אני יכולה לקחת את המוצר הזה, לא אני, אלא היבואן, ולהביא לפה לארץ והוא יהיה כשר?

עזרא פרידמן: כן, מה זאת אומרת?

עזרא פרידמן: אפשר, כן.

נני מזל סימון: לא, לא כל המוצרים.

יוליה מלינובסקי: מי את?

נני מזל סימון: אני נני סימון מחברת סימון סחר, מהנהלת חטיבת המזון בלשכת המסחר ואני יבואנית של מוצרים רגישים ומוצרים שמחייבים השגחה בזמן הייצור, חליבה, בעיקר מוצרי חלב.

קריאה: הגבינות הכי טובות בארץ.

עזרא פרידמן: חלק תחת ההשגחה שלנו, אני חושב.

נני מזל סימון: פעם ראשונה בעולם שה-OU עשה כשרות חלב ישראל מהדרין ביחד איתי.

עזרא פרידמן: נכון, שמחנו מאוד.

נני מזל סימון: אני חושבת שכל הדיון כאן, הלכתי לא הלכתי, אני כבר עובדת 40 שנה עם הרבנות הראשית, אני התחלתי לעבוד בתקופת הרב נשר, אז אתם יודעים כמה שנים, עברתי את כל המהפכות שהיו עם הרבנות, הבעיה היא שאני תופסת את הרבנות הראשית שזה מערך ממשלתי שהוא צריך להיות הגשר בין החילוניים, הדתיים, החרדים, שהוא צריך לתת את מענה הכשרות לכל תושבי מדינת ישראל, ליותר דתיים, לפחות דתיים, וזה לדעתי היה צריך להיות התפקיד שלהם.

נני מזל סימון: עד התקופה של הרב נשר ככה זה היה.

יוליה מלינובסקי: סליחה, גברתי, אם אני לא טועה, אנחנו קבענו ברפורמת הכשרות בסיסית ומחמירה.

הראל גולדברג: עם אפשרות גם ליותר, נכון.

משה טור פז: נכון, כשרות מחמירה או יותר מזה.

משה טור פז: דייקנו, יש גם מעל מחמירה.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל יש את רמת הכשרות הבסיסית שכנראה מקובלת על רוב הציבור בישראל, שזה התקן שלהם, זה הכי בסיסי.

עזרא פרידמן: חשוב להזכיר שרמת כשרות בסיסית עדיין דורשת ביקורים ופיקוח ובקרה, חשוב להתייחס גם לנקודה הזאת.

עזרא פרידמן: זה שזו כשרות בסיסית, אין שתי רמות בחוץ לארץ, יש כשר, יש כשר עם דרישות מסוימות.

עזרא פרידמן: מה שקורה, לפעמים שעושים את הפערים בין כשרות בסיסית אז כשרות בסיסית היא פשוט לא כשר כי בעצם אומרים טוב, מה שלא מאה אחוז עובר את הרף נעביר את זה הלאה ומה כשר מהדרין מהדרין לפעמים הולכים לגוזמה שנייה.

עזרא פרידמן: אז צריך לעדן, גם כשרות בסיסית דורשת פיקוח וביקורת.

יוליה מלינובסקי: לא, בזה אין ספק, אבל אם את מדברת על זה שאנחנו צריכים לפנות לכמה - - -

נני מזל סימון: נכון, ובגלל זה הרבנות הראשית, היא עשתה מעבר מאוד מאוד גדול, היא עשתה מהפכה, הרבנות הראשית עברה במשך השנים התחרדות וכשרות הרבה יותר חרדית עם פיקוח הרבה הרבה יותר ממה שהיה בשנים עברו.

נני מזל סימון: לצערי הרבנות הראשית היום מנסה להפוך להיות בד"צ ולא רבנות ראשית שתיתן תשובה לכולם.

נני מזל סימון: אני לא רוצה שאחרי הרפורמה תהיה פה מהפכה וכל שלושה רבנים יבואו ויחליטו שהמוצר כשר, זה הולך להיות בלגן, ובגלל זה אני חושבת שאמנם הרבנות הראשית הפכה להיות חרדית יותר, חשוב מאוד שזה יישאר בידיים של הרבנות הראשית, אבל שתיתנו שתיים-שלוש רמות של כשרות מאושר על ידי הרבנות הראשית.

נני מזל סימון: כשרות בסיסית, כמו שאומרים, אבל שהרבנות הראשית תוכל לפקח על זה, כי ברגע שיש שלושה רבנים בכל מיני מקומות - - -

יוליה מלינובסקי: קודם כל זה כבר קרה.

משה טור פז: בדיוק, מה זאת אומרת?

משה טור פז: כבר יש חקיקה.

יוליה מלינובסקי: זה כבר ברפורמה ואת קצת איחרת את הרכבת.

משה טור פז: זה מלפני שנה הדיון הזה.

נני מזל סימון: נכון, אבל אני חושבת שעדיין - - -

יוליה מלינובסקי: זה כבר קרה.

יוליה מלינובסקי: כנראה ששלושה רבנים לא יקבעו כשרות לרשות המזון הגדולות ולציבור הרחב, זה כנראה יהיה יותר לדברים יותר מצומצמים.

משה טור פז: אלא אם זה מה שהציבור ירצה.

משה טור פז: אם הציבור ירצה זה מה שהוא יקבל.

יוליה מלינובסקי: כרגע זה דיון לא רלוונטי.

יוליה מלינובסקי: איפה את רואה כרגע בעיות בכשרות?

יוליה מלינובסקי: את מביאה מוצרי מזון שהם רגישים, שזה מוצרי חלב, איפה החסמים?

יוליה מלינובסקי: איך את מייצרת את זה בחו"ל, איך אנחנו יכולים לסייע?

יוליה מלינובסקי: עוד מעט תיכנס הרפורמה, כרגע הרפורמה נמצאת בשלב ראשון שפתחנו אזורים גיאוגרפיים, לצורך הדוגמה אם העסק שלך בחולון את יכולה לקחת משגיח כשרות מראשון.

נני מזל סימון: כן, אבל אני יבואנית אז זה לא קשור אליי.

יוליה מלינובסקי: את יבואנית, זה משהו אחר.

יוליה מלינובסקי: לצורך הדוגמה, סניף של יינות ביתן עכשיו בחולון יכול לקחת משגיח כשרות מתל אביב, לעשות התקשרות עם המועצה הדתית תל אביב.

מיכל מרים וולדיגר: זה מינואר.

יוליה מלינובסקי: לא, זה כבר.

מיכל מרים וולדיגר: כן, מינואר.

משה טור פז: מינואר שעבר.

יוליה מלינובסקי: זה כבר נכנס לתוקף.

יוליה מלינובסקי: לצורך הדוגמה, היום רשת מזון שיש לה כמה סניפים ברחבי הארץ והיא הייתה מחויבת שיהיה לה משגיח כשרות מאותה מועצה דתית שהיא נמצאת שם פיזית, היא יכולה להתקשר עם מועצה דתית אחת ושתיתן לה השגחה בכל הארץ עם המשגיחים שלהם.

יוליה מלינובסקי: זה כרגע.

יוליה מלינובסקי: אבל את יבואנית, איך את מסתדרת עם קווי הייצור בחו"ל של מוצרי חלב, איך את מביאה את זה ואיפה הקשיים?

נני מזל סימון: אני השקעתי בעשר השנים האחרונות לא מאות אלפי שקלים, מיליוני שקלים, עשרות מיליוני שקלים כדי להגיע - - -

יוליה מלינובסקי: עשרות מיליוני שקלים?

נני מזל סימון: כן, אם אני עושה חשבון בעשר השנים האחרונות זה יכול להגיע לעשרות מיליוני שקלים, אם אני לוקחת את כל הטוטאל של מה שעשיתי.

משה טור פז: במה?

משה טור פז: תשלימי את המשפט.

נני מזל סימון: בחליבה, לשלוח משגיחים לעשות את החליבה בשביל לייצר את המוצר.

נני מזל סימון: עד שנת 2000 - - -

יוליה מלינובסקי: את שולחת משגיחים שלך?

עזרא פרידמן: לא, של גוף הכשרות.

נני מזל סימון: הם לא שייכים לי, אבל אני משלמת עבור כל המשגיחים.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת, למי הם שייכים?

נני מזל סימון: הם שייכים ל-OU, הם שייכים ל-OK, הם שייכים למשולש K, אני עובדת עם כל הארגונים.

יוליה מלינובסקי: את משלמת להם והם משלמים?

יוליה מלינובסקי: איך זה עובד?

נני מזל סימון: והם משלמים למשגיחים.

יוליה מלינובסקי: אז הרפורמה גם כן תאסור את זה בקרוב, אתם יודעים את זה.

נני מזל סימון: לא, אבל אני רוצה לומר לך, עד שאני הצלחתי להגיע לרמת הכשרות של הרבנות הראשית עכשיו הכול הולך להיפתח וכל ההשקעה שלי תיעלם.

יוליה מלינובסקי: זה לא הולך להיפתח.

משה טור פז: טוב, לזה קוראים תחרות, מה זאת אומרת?

יוליה מלינובסקי: זה נקרא תחרות.

משה טור פז: אם זה מה שהציבור ירצה אז זה מה שהוא יקבל.

נני מזל סימון: אין לי שום בעיה עם זה, זאת אומרת שנכון לעכשיו - - -

יוליה מלינובסקי: אז אני צריכה לעצור את הרפורמה כדי לשמור על עשרות המיליונים שאת השקעת?

נני מזל סימון: לא, לא, אבל מה?

נני מזל סימון: מה שאני מבקשת, שיהיה פיקוח נוסף, זאת אומרת על כל מי שיעשה ויחליט שיהיה כתוב כשר, שהמילה כשר, יהיה כתוב על זה כשר, שבכל זאת יהיה איזה שהוא ארגון, יהיה איזה משהו שיפקח על זה.

נני מזל סימון: כי הולך להיות כאן, לדעתי, אחרי ה-1.1 בלגן עם הכשרויות.

יוליה מלינובסקי: אז את רוצה לשמור, מה שנקרא, את המונופול שלך?

נני מזל סימון: לא, לא, לא, מה שאני מבקשת זה שהרבנות הראשית תוריד את רמת הכשרות שלה, לא תהפוך להיות בד"צ, אלא שיהיו לה כמה רמות כשרות.

יוליה מלינובסקי: זה כרגע כבר נמצא ברפורמה.

נני מזל סימון: לא.

נני מזל סימון: הרבנות תוכל לתת אישור רבנות ראשית לכשר לא חלב ישראל, שהיום הם לא נותנים את זה ואז זה ייתן גם כוח לרבנות הראשית לפקח על - - -

יוליה מלינובסקי: כי יש ציבור רחב שלא אכפת לו אם זה חלב ישראל או לא חלב ישראל.

נני מזל סימון: נכון, 80% זה לא מעניין.

הראל גולדברג: גברתי, חשוב לי להבחין בין שתי רמות, הרמה הביצועית והרמה ההלכתית של מדיניות.

הראל גולדברג: אנחנו דרג מבצע, דרג ביצועי, כל הגוף שנקרא יחידת הסמך הרבנות הראשית לישראל שכפופה אליי היא דרג ביצועי, אנחנו לא קובעים את הסטנדרטים ההלכתיים.

הראל גולדברג: לצורך קביעת הסטנדרטים ההלכתיים יש מועצת הרבנות הראשית לישראל, היא גוף נבחר, היא שוקלת את השיקולים ההלכתיים, היא קובעת את הסטנדרטים, אנחנו מבצעים אותם.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, אז אני רוצה לפנות בשם הוועדה, אני חושבת שחברי הכנסת יתמכו בי, דרכך אני רוצה להעביר פנייה למועצת הרבנות הראשית.

יוליה מלינובסקי: שמענו פה טענה מאוד מעניינת, יש ציבור רחב, חילוניים או מסורתיים לייט, מה שנקרא, שחלב ישראל או לא חלב ישראל פחות עניין אותם, בהחלט אפשר להגיע למצב שיהיו כמה דרגות.

מיכל מרים וולדיגר: אבל זה יש היום.

מיכל מרים וולדיגר: אני, אגב, כן שומרת חלב ישראל, אני כן נזהרת אפילו מאבקת חלב נוכרי, וכל דבר שאני מסתכלת עליו היום, אתה מסתכל ואתה רואה, יש לך כשרות וכתוב עם חלב נוכרי או חלב ישראל, זה כתוב היום, זה נמצא היום.

קריאה: אבקת חלב.

מיכל מרים וולדיגר: גם אבקת חלב, גם חלב נוכרי.

קריאה: לא, חלב נוכרי לא, גברתי.

מיכל מרים וולדיגר: לא, אבל יש חלב ישראל.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר חלב ישראל ואבקת חלב.

קריאה: כן, אבל חלב נוכרי לא.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מבקשים בשם הוועדה לבדוק את הנושא הזה כי יש ציבור שזה חשוב לו והוא מוכן לשלם על זה יותר, וזה בסדר גמור, יש ציבור אחר שפחות נכנס לדקויות האלה והוא בהחלט יכול להסתפק ב – איך זה נקרא?

עזרא פרידמן: בארה"ב זה נקרא חלב סתם.

עזרא פרידמן: חלב נוכרי זה הלכתית אסור, חלב סתם זה חלב שיש לו פיקוח ממשלתי שאין בו תערובת אחרת.

יוליה מלינובסקי: יופי, מצוין.

יוליה מלינובסקי: אז אני מבקשת דרכך - - -

נני מזל סימון: אני רוצה לומר - - -

יוליה מלינובסקי: תקשיבו, הגברת אמרה פה דברים חשובים, הרבנות הראשית נותנת שירות לכלל עם ישראל, גם חילוניים, גם מסורתיים, גם דתיים וגם הפלגים ש – כנראה שהפלגים שרוצים את הגלאט כשר הם לא ישתמשו בכשרות של הרבנות הבסיסית, הם ישתמשו בבד"צ שלהם, אז אל תכריחו אותנו במשהו שאנחנו בכלל לא רוצים ולא צריכים.

יוליה מלינובסקי: תתאימו את הדרישות שלכם, שאני אבוא לסופר, מיכל, היא מבינה בזה, זה חשוב לה, היא תסתכל על זה, היא לא תקנה משהו שלא מתאים לרמה שהיא מבקשת, אני לא אשים לזה לב, זה פחות מעניין אותי, אני חיה עם זה בשלום.

יוליה מלינובסקי: תפתחו את זה, תקבעו את זה.

נני מזל סימון: אני רוצה לומר שאפילו - - -

יוליה מלינובסקי: דקה.

יוליה מלינובסקי: אני פונה דרככם למועצת הרבנות הראשית, אנחנו נוציא, ברשותכם חברי הכנסת, מכתב למועצת הרבנות הראשית, תשקלו את זה, כי הרבנות הראשית מייצגת את כולנו, מפה עד לפה.

יוליה מלינובסקי: אם אני לא טועה, בישיבות מועצת הרבנות הראשית הם בעצמם לא אוכלים כשרות של הרבנות, הם אוכלים את הבד"צים שלהם, אז אנא מכם.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי מודיעין, בסדר?

משה טור פז: גברתי יושבת הראש, אני יכול?

נני מזל סימון: אני רוצה רק לסיים.

יוליה מלינובסקי: סליחה, חבר כנסת רוצה להתייחס.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לךְ על ההערה, אנחנו נתייחס לזה גם בסיכום.

משה טור פז: שלום, בוקר טוב, צהריים טובים, אצלך כבר לילה.

משה טור פז: אני אצטרך לעבור לדיון בוועדה למעמד האישה אז אני מתנצל מראש.

משה טור פז: ראשית אני רוצה לומר הסתייגות שהיא אמנם לא עיקר העניין, אבל התייחס כאן מנכ"ל ה-OU לנושא של יבוא מוצרים ונזכור שאחרי הכול נושא העצמאות התזונתית בישראל הוא מאוד חשוב ודווקא בעידן הזה אנחנו רואים עד כמה חשוב שאנחנו גם נדע לייצר לעצמנו חלק משמעותי ממה שאנחנו אוכלים על מנת לקיים את העצמאות התזונתית הזו, והיא חשובה.

משה טור פז: זו הערה שלא קשורה לדיון.

משה טור פז: כניסת גופים בינלאומיים כמו ה-OU ובאופן אחר, זה גוף אחר, 'קרפור' היא בעיניי מבורכת וחשובה, אנחנו רוצים איכות, גם איכות תזונתית וגם איכות כשרותית ואנחנו רוצים מחיר נמוך, וזה קשור גם לרגולציה וגם לתחרות.

משה טור פז: את הצעד הראשון בנושא עשינו בחוק ההסדרים הקודם ואני מקווה, כמו שנאמר, שב-1 ביולי 2023 נשלים את השינוי הנדרש.

משה טור פז: אני מסכים איתך, גברתי יושבת הראש, שרוב האנשים בישראל שצורכים כשר, לא מעניין אותם איזה כשר.

משה טור פז: חברת הכנסת וולדיגר וגם אני, יש לנו כל מיני דרישות כשרות שבאנו איתן מהבית או מהמסורת, אבל רוב הישראלים אוכלים כשר כי הם פשוט רוצים שמישהו יגיד להם על משהו שזה כשר, זה בסדר.

יוליה מלינובסקי: זה בסדר.

מיכל מרים וולדיגר: הם רוצים כשר.

מיכל מרים וולדיגר: זה לא רק שיגידו להם שזה כשר, הם רוצים כשר.

יוליה מלינובסקי: מיכל, את יודעת מה פירוש של המילה כשר?

יוליה מלינובסקי: כשר זה נקי.

מיכל מרים וולדיגר: לא, לא, לא.

מיכל מרים וולדיגר: לא נכון.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל אם - - -

משה טור פז: אתם נכנסתן פה לדיון, אני לא אכנס ביניכן, אני אומר כאן שבעיניי - - -

מיכל מרים וולדיגר: לא, ממש לא, יש נקי, יש כל מיני דברים של משרד הבריאות שהוא קובע ועושה בקרות של משרד הבריאות, זה לא נקי.

יוליה מלינובסקי: מיכל, אנחנו מכבדים - - -

משה טור פז: מי שרוצה לאכול בד"צ יש לו את הבד"צ שלו, מי שרוצה לאכול מהדרין יש לו מהדרין, גם היום הרפורמה לא תשנה את זה, מה שבעיניי הרפורמה תשנה, אני מקווה, זה שרמת הכשר הבסיסית תעלה באיכות ותרד במחיר, ואם נשיג את זה זה מהפך דרמטי במדינת ישראל, זה מה שאני מקווה שיקרה.

משה טור פז: אני חושב שכניסה של גופים נוספים תסייע לזה ובסוף נקרא לזה, הציבור המסורתי בישראל, זה שכאמור רוצה שמאחורי המילה כשר יהיה כיסוי באיכות גבוהה ככל הניתן יקבל יותר.

משה טור פז: אם נשיג את זה אני חושב שהרפורמה הזו הצליחה, תודה.

יוליה מלינובסקי: רק שאלה ל'קרפור'.

יוליה מלינובסקי: את רוצה להתייחס?

מיכל מרים וולדיגר: כן, אני רוצה גם להגיד כמה מילים כי אני חייבת ללכת גם לוועדת העבודה והרווחה, דיון על נכים.

יוליה מלינובסקי: רגע, אבל אני גם רוצה, ברשותכם, שאלה.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על המוצרים שאתם מתכוונים להביא מחו"ל, על פסי הייצור שיש כבר, השאלה שלי מתייחסת לירקות, בשר ועופות, מה עם זה?

עמית זאב: נתחיל בזה שגם הגישה שלנו וגם האסטרטגיה של 'קרפור' זה לעודד ייצור מקומי, כמה שיותר ייצור מקומי, ירקות, חקלאות מקומית.

מיכל מרים וולדיגר: מבורך.

עמית זאב: אנחנו מאמינים בזה, ואנחנו גם נוכל לפתוח את הדלת ליצרנים קטנים שברגע שהם מקבלים את תו התקן של 'קרפור' הם יוכלו למכור בכל העולם את המוצרים שלהם.

עמית זאב: בגלל זה אנחנו פונים לכל היצרנים הקטנים, וגם הגדולים אגב, להיכנס למעגל שייצר לנו את המותג הפרטי של 'קרפור', לשאת את הלוגו 'קרפור' ולקבל את האופציה להימכר ב-49 מדינות.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת מפעל ישראל, לצורך הדוגמה, פלוני אלמוני, שיעבור תו תקן שהוא מייצר, לא יודעת מה?

עמית זאב: למחרת ברזיל פתוחה בפניו, צרפת פתוחה בפניו.

יוליה מלינובסקי: ל'קרפור' יש תו תקן משלה?

עמית זאב: יש תו תקן אחיד בכל העולם של תו איכות, והוא מחמיר מאוד.

יוליה מלינובסקי: זה סופר מעניין, זאת אומרת אתם - - -

עמית זאב: אנחנו בעצם פלטפורמה שתאפשר ליצרנים - - -

יוליה מלינובסקי: איך היצרנים שלנו יודעים על הדבר הזה?

עמית זאב: כבר עכשיו יש לנו 151 סופרים פרוסים בכל הארץ של יינות ביתן ומגה שהופכים ל'קרפור', אז אנחנו כבר היום בקשר מאוד גדול ובאסטרטגיה שלנו זה מגוון כמה שיותר גדול.

עמית זאב: אז אנחנו פונים ליצרנים קטנים ובינוניים וכאלה שגם צריכים את הליווי שלנו בכלל לעמוד ביכולות הלוגיסטיות ואומרים להם בצורה חד משמעית, אנחנו עכשיו מחפשים ספק מקומי שייצר פסטרמה, נקניק, הזכרת קודם את הנקניק, ואותו יצרן יוכל למכור אחר כך בכל העולם.

זאב סגל: סליחה, אתם מוכרים רק מוצרים שהם תחת מותג של 'קרפור' או דברים אחרים?

יוליה מלינובסקי: אדוני, אל תתפרץ לי בדיון, יש פה דברים מאוד מעניינים וחשובים.

יוליה מלינובסקי: חוץ ממנוע צמיחה והוזלת מחירים, שאני רוצה שיהיה פה יותר זול ויותר מגוון, בעצם אם היצרנים הישראלים ירצו ויוכלו ויעמדו בתו תקן שלכם בכל מיני מוצרים הם יוכלו גם לייצר סחורות לחו"ל?

עמית זאב: ככה זה עובד.

יוליה מלינובסקי: אבל שאלתי על ירקות, בשר ועוף.

עמית זאב: היום רוב הבשר במדינת ישראל מגיע מלכתחילה מחו"ל, אין כמעט בשר מקומי וגם הבשר המקומי שמגיע לא נולד כאן.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת מה שהיה מבחינת הבשר זה מה שיהיה?

עמית זאב: נכון, אנחנו ממשיכים, זה מורכב, יש כשרויות גבוהות יותר.

יוליה מלינובסקי: פסטרמות כרגע בכלל אין יבוא?

עמית זאב: כן.

עמית זאב: עולם הבשר והפירות והירקות הוא - - -

יוליה מלינובסקי: בשבוע הבא דיון רחב על נושא בשר, כבר פורסם סדר יום.

יוליה מלינובסקי: זה ככה ספוילר.

יוליה מלינובסקי: ירקות?

עמית זאב: אנחנו מגלים שלא מעט חקלאים כבר היום מייצרים ל'קרפור', ישראלים.

עמית זאב: הגענו לספקים שלנו, ביקשנו שיארזו לנו את זה תחת המותג הפרטי וכבר היו יצואנים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת פה בארץ מייצרים ל'קרפור' בחו"ל?

עמית זאב: נכון.

יוליה מלינובסקי: ואז פה אצלנו יקר ואז אנחנו מביאים מטורקיה.

יוליה מלינובסקי: אחלה, תקשיבו, זה מעגל קסמים.

עמית זאב: אגב, כשהשוק פתוח כולו ויש כמה שפחות חסמים אז זה מתאפשר באמת לעשות סחר עולמי ולאפשר חקלאות מקומית.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, אני עוד מעט ארצה לחזור שוב פעם לאדון, אבל מיכל ממהרת.

מיכל מרים וולדיגר: תודה, כבוד יושבת הראש.

מיכל מרים וולדיגר: תכננתי להגיד משהו אחד, אבל אני חייבת רגע להתייחס לנושא הזה.

מיכל מרים וולדיגר: אמרת שיש לכם תו תקן מאוד, לא מכביד, אבל מאוד חשוב ודורשני, איך קראת לו?

מיכל מרים וולדיגר: לא זוכרת בדיוק את הביטוי שהשתמשת בו.

עמית זאב: תקנים אירופאים של מזון.

עמית זאב: אגב, הישראלי הרבה יותר מחמיר.

מיכל מרים וולדיגר: קפדני.

עמית זאב: התקנים הישראלים לפעמים לא מכבדים את התקן, אנחנו מנסים להביא כמה מוצרים עכשיו, בישראל המציאו תקנים חדשים.

מיכל מרים וולדיגר: לא, אני לא באה להתעמת איתך חלילה, אני רק אומרת שאנחנו יושבים היום פה בוועדה שהיא ועדה שמתייחסת לענייני דת, כלומר לנושא של הכשרות, וזה מתחבר לי למה שאמרת מקודם, אני חייבת לציין שהנושא של הכשרות זה לא נקי.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר ודאי ודאי ודאי שזה אוכל בריא ונקי, בוודאי, אבל יש כאן את העניין הדתי, אי אפשר להתעלם ממנו.

מיכל מרים וולדיגר: אנחנו יושבים פה בוועדה שדנה בנושא הזה, לכן בעוד שאת מקבלת בנפש חפצה את הנושא של תקנים, שזה תקנים של ניקיון, באיזה שהוא מקום אני מרגישה שיש כאן איזה - - -

נני מזל סימון: לא מקבלים את זה בנפש חפצה בגלל שמדינת ישראל הרבה יותר מחמירה מאירופה בתקנים של הבריאות.

מיכל מרים וולדיגר: בסדר, אני רק רוצה לומר - - -

יוליה מלינובסקי: רגע, מיכל, דקה, נקי, אם את הולכת לאידיש ועושה תרגום 'כשר' בעצם במשמעות זה היה נקי, הכשרות, ממה נבעה הכשרות?

יוליה מלינובסקי: מכללי היגיינה שעוד לא הייתה אז.

מיכל מרים וולדיגר: לא, זה גם עניין רוחני.

יוליה מלינובסקי: זה שמר על בריאות העם.

יוליה מלינובסקי: בכשרות יש הרבה מאוד היגיון בריאותי.

מיכל מרים וולדיגר: אבל יש בזה גם – לא ניכנס לזה.

יוליה מלינובסקי: כשלא היו אנטיביוטיקות ולא היה את כל הדברים האלה, אחר כך זה נכנס - - -

מיכל מרים וולדיגר: יוליה, לא ניכנס לזה, כי גם אני לא יודעת מספיק, אני רק חייבת להגיד לך שיש גם הרבה נושאים רוחניים בתוך הנושא של הכשרות.

מיכל מרים וולדיגר: זה לא רק משהו שאת רואה.

יוליה מלינובסקי: ברור, מה שאנחנו אוכלים משפיע על הנפש שלנו.

מיכל מרים וולדיגר: כן, בדיוק, אבל בואי לא ניכנס לזה, כי זה דיון פילוסופי.

יוליה מלינובסקי: אבל המשמעות של נקי זה המשמעות, וזה אם את עושה תרגום מאידיש ומהמקורות זו הייתה המשמעות, אחר כך זה הפך למשהו אחר.

מיכל מרים וולדיגר: בסדר, היה חשוב לי להעיר את זה,

יוליה מלינובסקי: לא, לא צריך הערות, גם נפש נקייה אפשר - - -

מיכל מרים וולדיגר: אני רק רוצה לומר כזה דבר - - -

יוליה מלינובסקי: הנקי זה לא רק ניקיון, זה לא רק אקונומיקה, למרות שיש אקונומיקה כשרה.

מיכל מרים וולדיגר: אז אני איתך, אני מתנצלת, חשבתי שאת מתכוונת לצד היותר – בסדר, לקחתי חזרה את הדברים, אבל חשוב לי לומר שיש כאן נושא של כשרות שהוא גם צד רוחני ודתי.

מיכל מרים וולדיגר: דיברנו על הרפורמה, אני מסכימה עם הדוברת שיושבת שם, לא זוכרת את שמה, אבל לא ניכנס לזה, כי זה כבר מיותר, זה כבר נכנס לדרך, אני כן חושבת ששלושה רבנים יכולים להוות פה סיכון מאוד גדול, אבל אני גם משאירה את זה, כי די, דנו בזה מספיק ואין טעם לדבר על זה.

מיכל מרים וולדיגר: אני כן רוצה לשאול, אני לא יודעת אם יש פה נציג מטעם המשרד לשירותי דת, יש כאן נציג?

יוליה מלינובסקי: לא, הם בזום, לא?

קריאה: הם אמרו שאין נגיעה לדיון.

יוליה מלינובסקי: בפעם הבאה, לאה, נציג של המשרד לשירותי דת זה כלל ברזל.

מיכל מרים וולדיגר: למה מאוד חשוב לי לשאול?

מיכל מרים וולדיגר: כי אני יודעת שאנחנו עברנו חצי שנה מאז שהרפורמה יצאה לדרך, השלב הראשון שרבנים יכולים לתת באופן גיאוגרפי, אנחנו בעצם כבר בעיצומה של הרפורמה, אז קודם כל, רציתי לדעת איך זה מתבצע ואם יש לנו נתונים על מה שקורה, האם באמת בפועל רב בראשון נותן בבאר שבע ולהיפך?

מיכל מרים וולדיגר: זאת שאלה ראשונה שלי.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה את זה.

מיכל מרים וולדיגר: אני שמחה, לא, אני רוצה לשמוע, אני פשוט לא יודעת מנתונים.

מיכל מרים וולדיגר: שאלה נוספת שיש לי, אני הבנתי, אני לא יודעת אם זה נכון או לא, אבל אני אשמח לשמוע, האם אוישו כבר התקנים לרפורמה שנקבעו בתקציב המדינה?

מיכל מרים וולדיגר: האם יש כבר איוש של התקנים?

יוליה מלינובסקי: את קוראת את השאלות מדף של הוועדה?

מיכל מרים וולדיגר: לא, זה דף שלי, אבל כנראה גם את קיבלת אותם.

יוליה מלינובסקי: כן, אנחנו קיבלנו את נייר ה - - -

מיכל מרים וולדיגר: אז כנראה גם את קיבלת את אותן שאלות, יכול להיות, ואני רוצה לדעת.

יוליה מלינובסקי: זה אחלה שאלות ואנחנו נשאל אותן כל הזמן.

מיכל מרים וולדיגר: אז אני אשמח לדעת, כי זה חלק מהעניין, גם האם כבר יצא מכרז, כי הבנתי שלא יצא עוד המכרז על הממונה על הכשרות.

יוליה מלינובסקי: זה אותן שאלות שיש – שאלות מאוד נכונות.

מיכל מרים וולדיגר: אז אני אשמח לשמוע את התשובות לשאלות הללו.

יוליה מלינובסקי: יש לך תשובות, או שזה המשרד לשירותי דת?

הראל גולדברג: יש לי תשובות.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, מעניין, מצוין.

מיכל מרים וולדיגר: אז להקריא את השאלות?

יוליה מלינובסקי: אגב, הייתה פה שאלה מה עם החוק המשלים.

יוליה מלינובסקי: אני עכשיו אזרוק את הכדור אלייך, יש את החוק המשלים לרפורמה בכשרות שמסדיר את הקנסות על מי שלא יעמוד בתקנים ומי שיפר את ההנחיות, גם ליבואנים וגם לגופי כשרות וכו' וכו'.

יוליה מלינובסקי: זה בעצם נותן סמכות לרבנות מבחינת אכיפה, זה האכיפה, זה הפיקוח.

יוליה מלינובסקי: כרגע יש רפורמה, בלי החוק המשלים היא תצא לפועל, אבל אם היבואן יתנהג בצורה לא הוגנת ויפר את הכללים כרגע אין מה לעשות כי אין את החוק המשלים שמטיל עליו קנסות.

יוליה מלינובסקי: החוק המשלים הזה עכשיו במליאה, תקוע לקראת קריאה ראשונה, ומי שלא מאפשר את זה זו הסיעה שלך.

מיכל מרים וולדיגר: כי כנראה מה שכתוב שם לא מספיק טוב.

מיכל מרים וולדיגר: אני לא מכירה את זה, את זרקת עליי.

מיכל מרים וולדיגר: אני מוכנה, כמו כל דבר שמגיע אליי אני בודקת יסודי, אז אני אוכל לענות כשאני אבדוק את החוק הזה.

מיכל מרים וולדיגר: אבל אם החבר'ה שאחראים אצלי בסיעה על הנושא הזה מעכבים כנראה יש דברים בגו.

מיכל מרים וולדיגר: אבל בסדר גמור, אני מוכנה לקחת את זה על עצמי ולבדוק.

יוליה מלינובסקי: לא, כרגע זה בוועדה, מי שתוקע את זה זו הסיעה שלך.

מיכל מרים וולדיגר: כנראה בצדק.

יוליה מלינובסקי: זה תקוע במליאה לקריאה ראשונה.

יוליה מלינובסקי: וגם אם יש שם משהו שצריך לתקן יש את הוועדה שתמיד אפשר.

יוליה מלינובסקי: החוק המשלים הזה באמת צריך לתת סמכויות לרבנות ראשית כדי לפקח על הגופים הפרטיים ועל היבואנים.

יוליה מלינובסקי: כי אם אנחנו לא נעשה את זה, הרפורמה באופן מלא תיכנס לתוקף מ-1.1 ולהם לא יהיה שום - - -

מיכל מרים וולדיגר: מאה אחוז, אבל, יוליה, לפני החוק שצריך לחוקק, החוק כבר נחקק, אני רוצה לדעת איך בוצע.

יוליה מלינובסקי: לא, לא נכנס.

מיכל מרים וולדיגר: לא, הרפורמה.

מיכל מרים וולדיגר: אני אומרת הרפורמה, מדברים על ממונה על הכשרות, מדובר על - - -

יוליה מלינובסקי: זה כבר בדקתי, תדעו כולכם, אם אנחנו לא נחוקק את החוק הזה של סמכויות הפיקוח והקנסות ואת כל המנגנון הזה, הרפורמה באופן מלא תיכנס לפועל מ-1.1.23 ולרבנות הראשית לא תהיה שום יכולת, שום כלי, שום אפשרות לפקח על הדברים.

יוליה מלינובסקי: זה המצב.

יוליה מלינובסקי: אבל תענה, בבקשה, לחברת הכנסת על השאלות שהיא שאלה בלי שום קשר לחוק המשלים.

הראל גולדברג: תודה, גברתי.

הראל גולדברג: קודם כל אני רוצה להגיד, כדרג מקצועי, אני לא נכנס לשאלה הפוליטית, זה לא מתפקידי ואני לא אכנס לזה, אנחנו כדרג מקצועי מאוד מודאגים למען צרכני הכשרות מאי קידומו של החוק המשלים.

הראל גולדברג: החוק המשלים הוא היחידי שנותן את הכלים לרבנות להבטיח כשרות לאזרחי ישראל, אנחנו מאוד מודאגים שהחוק המשלים הזה אינו מתקדם.

הראל גולדברג: ועוד פעם אני מדגיש, גברתי, אני לא נכנס לשאלה פוליטית, לא מתפקידי, אני לא ברובריקה הזו.

הראל גולדברג: ביחס להיערכות ליישום הרפורמה, גברתי, אנחנו פרסמנו מכרז לשכירת שירותים של חברה לייעוץ אסטרטגי שמלווה אותנו ביישום הרפורמה.

הראל גולדברג: אנחנו כבר עובדים תקופה, במגעים אינטנסיביים, דיונים אינטנסיביים על בסיס שבועי עם החברה לדון במכלול ההיבטים שקשורים להתארגנות של הרבנות הראשית למערך יישום הרפורמה.

הראל גולדברג: אנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים.

מיכל מרים וולדיגר: שזה כולל גם את הסכמי השכר עם העובדים?

הראל גולדברג: גברתי, אנחנו מדברים על שוק מופרט, שוק מופרט אומר שאנחנו לא נתערב בשאלות של שכר של עובדי הגופים הפרטיים שאמורים לתת כשרות.

מיכל מרים וולדיגר: לא, עובדי הרבנות הראשית אני מתכוונת.

הראל גולדברג: גברתי, רק רגע אחד.

הראל גולדברג: לגבי העבודה של הייעוץ האסטרטגי, בשבועות הקרובים, אנחנו מקווים כבר תוך חודש, לצאת בכנס גם לגופי הכשרות וגם עם שותפינו במשרד לשירותי דת למועצות הדתיות המוסמכות, לפרסם בפניהם את הכללים לשם קבלת רישיון כגוף מוכר.

הראל גולדברג: זה אחת.

הראל גולדברג: שתיים, בשבועות הקרובים, אחרי שאנחנו נגבש את המבנה הארגוני של יחידת הממונה שתהיה ברבנות הראשית, אנחנו מתכוונים לפתוח במשא ומתן ובמגעים כחלק מדיוני התקציב של 2023 מול אגף התקציבים, לדבר על מספר התקנים שדרושים לנו כדי להבטיח כשרות לצרכני ישראל, כדי לפקח על הגופים הפרטיים ועל המועצות הדתיות המוסמכות בשלבי הכשרות.

יוליה מלינובסקי: טוב, אנחנו עוד נעשה דיונים - - -

נני מזל סימון: ומה קורה עם היבואנים, כדי שהם יידעו מה אפשר לעשות?

יוליה מלינובסקי: גברתי, סליחה, לא מתפרצים פה.

יוליה מלינובסקי: את לא בעסק שלך, אני מנהלת את הדיון, בסדר?

יוליה מלינובסקי: מבקשים זכות דיבור.

יוליה מלינובסקי: אם את תרצי תקבעי אחר כך פגישה.

נני מזל סימון: אז אני מבקשת.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: לגבי יישום הרפורמה בכשרות בכללותה אנחנו עוד נקיים דיונים, אתם תחויבו בדיווח, אנחנו נדבר על זה, כרגע 'קרפור'.

יוליה מלינובסקי: שוב פעם, 'קרפור' מייצגת לי את כל רשתות המזון.

יוליה מלינובסקי: רשות לתחרות, תתייחס בבקשה, איפה אנחנו נמצאים, איך אתם יכולים לסייע, איפה המחסומים, איפה הבעיות.

יוליה מלינובסקי: הם רוצים להביא לנו לפה 6,000 מוצרים מחו"ל.

יצחק ברקוביץ: בסופו של דבר אנחנו לא הגוף שבאמת הרבנות - - -

יוליה מלינובסקי: לא, אז למה אתם?

יצחק ברקוביץ: אני אסביר.

יצחק ברקוביץ: אנחנו כמובן היינו רוצים לראות כניסה של הרבה מוצרים מחו"ל, מוצרים שיקבלו אישור כשרות מחו"ל, זה בהחלט משהו שהוא מאוד חשוב ואנחנו כן המלצנו אין ספור פעמים להגביר את היבוא, כי בסוף מקטע הספקים בישראל הוא ריכוזי ואנחנו כן רואים חשיבות מאוד גדולה בהגדלת היצע המוצרים, בייחוד מחו"ל.

יצחק ברקוביץ: אנחנו כן רואים חשיבות גדולה ששחקן חדש שנכנס לישראל יוכל לייבא מוצרים שהם בכשרות גם מחו"ל, כי, שוב, זה יגדיל את היצע המוצרים.

יצחק ברקוביץ: זה לא בסמכות שלנו, אבל בהחלט אם היינו מזהים חסמים כאלה - - -

יוליה מלינובסקי: אבל הנה, עכשיו זיהית חסם, לגבי חלב.

יצחק ברקוביץ: לגבי חלב, את מתפרצת לדלת פתוחה, זה בהחלט נושא שניסינו לטפל בו.

יצחק ברקוביץ: שוב, זה לא בסמכות שלנו, לפני שלוש שנים פרסמנו דוח על דרישת חלב ישראל, על ההשפעה שלה על היצע המוצרים, על העלויות.

יוליה מלינובסקי: אז תקשיב טוב, זה שפרסמתם דוח זה בסדר גמור, אבל הממונה עליך יכול לפנות למשל לרבנות הראשית, ליצור מגע, ליצור הידברות, לראות איך אפשר לצאת מהפלונטר הזה, כי יש ציבור שיסתפק במילה חלב ומישהו שצריך חלב ישראל.

יוליה מלינובסקי: אז אם זה סתם חלב זה פותח הרבה מאוד דברים, ומי שרוצה יותר מחמיר הרבנות יכולה לנסות, לחשוב, לפנות למועצת הרבנות, ליצור כמה דרגות של כשרות.

יוליה מלינובסקי: זה אפשרי.

יוליה מלינובסקי: אז אל תספרו לנו על דוחות שאתם מוציאים.

יצחק ברקוביץ: לא, אנחנו פרסמנו את הדוח ופנינו לרבנות והיינו בדין ודברים עם הרבנות, כי בסוף אנחנו כן רואים חשיבות, בטח בעולם מוצרי החלב, שהוא שוק כמעט אחד הגדולים בישראל ומאוד ריכוזי, אנחנו כן ראינו חשיבות בהסרת החסם הזה.

יוליה מלינובסקי: תתאר לך השפעה של, שוב פעם, בלי לפרסם את רשת 'קרפור', אם מחר אנחנו נוכל להגיע להסכמה שיהיו כמה רמות כשרות בחלב ויהיה חלב ויהיה חלב ישראל, אז למשל בסניפים בריכוזי אוכלוסייה חילוניים יוכלו להסתפק בזה, בסניפים שיש שם אוכלוסייה יותר שומרת ושרמת הכשרות יותר גבוהה יוכלו להביא דברים אחרים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה יפתח לנו הרבה מאוד שווקים וזה גם ידבר לאוכלוסייה יותר רחבה.

יצחק ברקוביץ: אנחנו ראינו שתי - - -

יוליה מלינובסקי: דקה.

יוליה מלינובסקי: מה אתם מייצרים בחו"ל, כשאתם עושים פיקוח בחו"ל לחלב, איך אתם עושים את זה?

יוליה מלינובסקי: מה אתם עושים שם?

עזרא פרידמן: הפיקוח של מוצרי חלב דורש גם נוהלי כשרות צמודים כיוון שחלק מדובר בתהליכים כימיים שעוברים, גם החלב וגם המוצרים, אנחנו סומכים על בסיס הלכתי מוצק ברוב המוצרים שלנו, שבעצם חלב שמפוקח, מבחינת המדינה יש פיקוח מספיק מצד הרשות המקומית בכל מדינה שהיא, מאפשר לנו לתת כשרות על החלב גם ללא נוכחות של חלב ישראל.

עזרא פרידמן: אני חייב רק להזכיר, יושבת הראש, זה לא בכל מדינה, יש מדינות מסוימות שלא עומדים בתקן הכשרותי של ה-OU ולכן זה לא מאושר.

עזרא פרידמן: זה לא חד וחלק.

יוליה מלינובסקי: אז מה כן?

עזרא פרידמן: מדינות אחרות, מדינות צפון אמריקה, חלק גדול ממדינות אירופה, כן מאושרים מבחינת החלב.

עזרא פרידמן: שוב, יש פיקוח וביקורת ובדיקת חומר גלם ותהליכי השגחה, אבל אנחנו לא מחייבים את החליבה בנוכחות משגיח.

עזרא פרידמן: אנחנו גם מייצרים חלב ישראל לפי דרישה, זאת אומרת אנחנו לא אומרים שחלב ישראל הוא לא בסדר, חלב ישראל הוא בסדר גמור למי שרוצה, אנחנו גם מכבדים, רוב הרבנים שאני מכיר ב-OU גם אוכלים חלב ישראל - - -

יוליה מלינובסקי: בחו"ל קהילה שומרת כשרות, מה היא אוכלת?

עזרא פרידמן: רוב גדול של המוצרים שלנו, מוצרי חלב, הם לא חלב ישראל.

יוליה מלינובסקי: ובן אדם דתי בצרפת שומר מצוות חי עם זה בשלום, לרוב?

עזרא פרידמן: יש אנשים שכן מהדרים.

נני מזל סימון: צרפת זו קהילה חרדית, הם רק חלב ישראל.

יוליה מלינובסקי: בסדר, אבל רוב הציבור הוא לא חרדי.

יוליה מלינובסקי: יש חלק שהוא חרדי, בסדר.

יוליה מלינובסקי: רוב הציבור, גם שומר המסורת, הוא לא חרדי, הוא לא צריך מהדרין.

נני מזל סימון: אני מתכוונת לקהילה הצרפתית, את דיברת על צרפת, הקהילה הצרפתית במיוחד היא אוכלת בעיקר רק חלב ישראל.

עזרא פרידמן: יש גם הבדלים בגבינה וחמאה, זה מורכב קצת, אבל כן.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, הבנתי.

יוליה מלינובסקי: מתוך 6,000 מוצרים שאתם מתכוונים לייצר ולהביא לפה, כמה מתוכם מוצרי מזון?

עמית זאב: 4,000.

יוליה מלינובסקי: באיזה קטגוריות?

עמית זאב: בכל הקטגוריות.

יוליה מלינובסקי: כמו?

עמית זאב: מוצרי יסוד, יבשים, פסטות, אורז, נעבור לשימורים, אז ירקות, פירות, טונה.

יוליה מלינובסקי: לא, פירות וירקות אמרת - - -

עמית זאב: לא, בקופסאות שימורים.

עמית זאב: מוצרים קפואים.

יוליה מלינובסקי: קפואים מה?

עמית זאב: הכול, כל מה שיש בפריזר במדינת ישראל יש מגוון נוסף בעולם שהוא ברמות שונות ובאיכויות שונות ואנחנו הולכים להביא את הכול.

עמית זאב: אין פינה בסופרמרקט שלא תמצאי מוצרים נוספים, בכל מדף.

יוליה מלינובסקי: קרטון חלב בישראל עולה 5.9, ב'קרפור' בצרפת 3.7. למשל גבינות.

יוליה מלינובסקי: טוב, גבינות הבנתי שזה סיפור, גם כן, בארץ 9.20 ובצרפת 3.12.

נני מזל סימון: לא, יש שמונה שקלים מכס.

יוליה מלינובסקי: ביצים 20 שקל, בצרפת 7.9.

יוליה מלינובסקי: קוקה קולה 7.16, לא שאני שותה ולא ממליצה לאף אחד, זה לא בריא, שם זה 4.6. מלפפון בארץ 5.9.

יוליה מלינובסקי: אגב, אתם במלפפונים בצרפת הרבה יותר יקרים.

יוליה מלינובסקי: הנה, אנחנו זולים פה, מצאתי משהו זול.

נני מזל סימון: זה לא מלפפונים שבדרך כלל רואים אותם פה בארץ.

נני מזל סימון: בצרפת זה מלפפון אחד גדול בצורה הזאת, אין להם את המלפפונים הקטנים.

יוליה מלינובסקי: הבנתי.

יוליה מלינובסקי: איך אתם חושבים להשפיע על יוקר המחיה?

יוליה מלינובסקי: כמובן שצריך להגיד את זה ביושר, הכשרות מוסיפה עלויות, חד משמעית, אבל זה מה שיש לנו.

יוליה מלינובסקי: עם תוספת העלות הזאת איך אתם - - -

עזרא פרידמן: בשוק העולמי, אני לא רוצה לבקר אותך חס ושלום, אבל אני יכול להגיד על מפעל בחוץ לארץ, ענק, שראה בתוספת הכשרות העולמית שלו רווחים של 5% במחזור השנתי ועלות הכשרות הייתה פחות מפסיק נקודה פסיק פחות נקודה אחוז.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה לא כזה?

עזרא פרידמן: אנחנו שאנחנו נפגשים לא.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת המפעלים בחו"ל כן רוצים לעשות פס ייצור כשר?

עזרא פרידמן: בהחלט.

יוליה מלינובסקי: זה מוסיף להם רווח?

עזרא פרידמן: בצפון אמריקה אני חושב שבין שליש לשני שליש מוצרים שנמצאים ברשתות הם כשרים.

יוליה מלינובסקי: למה?

יוליה מלינובסקי: חוץ מהיהודים בחו"ל כנראה שגם ציבור רחב אוהב לקנות את המוצרים האלה.

עזרא פרידמן: אני לא רוצה להתייחס לנקודה הרוחנית שהוזכרה קודם, אבל בציבור הכללי כשר נתפס כדבר שמוסיף איכות, זה סוג של תו תקן, וצריך לומר, הקהילה היהודית בחלק מהמקומות, אף על פי שהיא קטנה בכמות היא משפיעה בגדול באיכות וזה משפיע על המרקם החברתי.

יוליה מלינובסקי: אוקיי.

יוליה מלינובסקי: החבר'ה מהרבנות, אם יש לי כבר מפעל כשר שמייצר מוצרים כשרים שהם מספיק טובים לארה"ב, לצרפת, לקהילות, בפיקוח של הארגון המכובד, איך אנחנו יכולים לגרום שהמוצרים האלה יבואו לארץ בלי הסבך הבירוקרטי?

הראל גולדברג: קודם כל סיפרנו מקודם, גברתי, שהסבך הבירוקרטי הוא לא סבך, אבל אנחנו חוזרים עוד פעם לשאלת הסטנדרטיזציה.

הראל גולדברג: אני מזכיר שבארץ יש סטנדרטיזציה ישראלית שאותה קובעת המועצה ולכן כל מקרה ייבחן לגופו.

הראל גולדברג: אם המוצר לאחר בדיקתו פעם אחת עומד בסטנדרטים הישראלים הרי שסבך הבירוקרטיה לא קיים.

הראל גולדברג: אם הוא לא עומד בסטנדרטים הישראליים אז הוא - - -

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אנחנו צריכים לפנות למועצת הרבנות הראשית ולבקש סלאש לדרוש סלאש לצפות שיתכבדו ויבינו שיש את העולם הרחב ואפשר שבמסגרת ההלכה אולי למצוא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נפנה, גברתי מזכירת הוועדה, למועצת הרבנות הראשית בבקשה להתייחס לנושא כדי להסיר חסמים ולפתוח כבר את המוצרים שיש להם כבר תקן של OU או של גוף הכשרות השני, KF – הם לא פה?

יוליה מלינובסקי: יש עוד כמה גופים שהם בין לאומיים.

עמית זאב: יש הרבה.

יוליה מלינובסקי: לא, הגדולים, שזה בעצם אתם ו-KF, נכון?

יוליה מלינובסקי: או שאתם מונופוליסטים?

עזרא פרידמן: לא, מונופוליסטים, אנחנו עובדים עם כולם, ברוך ה', אבל יש לנו, ברוך ה', נתח שוק גדול.

יוליה מלינובסקי: אז צריך לפרק את זה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו בכיוון לפרק את המונופולים.

אנואר חילף: אפשר להתייחס רגע?

יוליה מלינובסקי: כן, בבקשה.

אנואר חילף: אני רוצה לחדד, כי 'קרפור' כמובן הציפיות גדולות, אבל בסופו של יום הם מגיעים בספטמבר כשהרפורמה היחידה שתיכנס באופן מלא לתוקף, הרפורמה בתקינה, ולפי הקטגוריות שקיבלנו, אנחנו בקשר שוטף עם 'קרפור', נתח המוצרים של תקינה הוא לא גדול.

אנואר חילף: יש שם תמרוקים ומזון והם יצטרכו את הסניף הראשון לפתוח על בסיס הרגולציה והבירוקרטיה הישנה, שזה ייקר מוצרים, אני לא יודע כמה, אבל זה תהליך לא פשוט.

אנואר חילף: יש כמובן שיתוף פעולה מצד משרד הבריאות לנסות לזרז את הדברים, אבל כנראה הדברים הראשונים שיגיעו והסניף הראשון יסבול מ - - -

יוליה מלינובסקי: מתי אתם מתכוונים לפתוח, בספטמבר?

עמית זאב: אנחנו רוצים לפתוח כמה שיותר מהר.

יוליה מלינובסקי: איפה הבעיות?

יוליה מלינובסקי: כרגע אתה סיפרת לי סיפור שהכול גן עדן.

עמית זאב: לא, ממש לא.

יוליה מלינובסקי: אם גן עדן אז –

נני מזל סימון: הבעיה הקשה זה משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: אני כרגע לא מדברת על משרד הבריאות.

הראל גולדברג: גברתי, הוא אמר שרק הרבנות זה גן עדן.

עמית זאב: יש פערים בין הגישות, חלב ישראל, אפיית ישראל, יש עוד פערים גדולים מאוד בעולם ההלכתי, אני מבין קטן בו, אנחנו בעיקר רוצים לתת שירות ומענה ללקוחות שלנו ולתת מענה לכל לקוח, לתת לו את הכשרות שהוא רוצה.

עמית זאב: יש לנו גם רשת חרדית, שוק מהדרין, שפונה בדיוק לקהל החרדי ואנחנו גם בסניפים בקיבוצים.

עמית זאב: אנחנו פרוסים בכל עבר ואנחנו רוצים לתת לכל אחד את המענה שהלקוח רוצה, גם את המענה הכשרותי, ביניהם יש פערים גדולים.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, שני יהודים, שלושה בתי כנסת.

עמית זאב: יש לא מעט מוצרים שמוגדרים ככשרים ומצוין בהם שזה חלב נוכרי, לא מסתירים את העובדה, או שזה אינה אפיית ישראל, לא מסתירים את העובדה, והם לא יקבלו הכשרה בכשרות של הרבנות כי זה לא עומד.

עמית זאב: אני לא יודע לתת מענה לפער הזה, אני גם מבין קטן בזה, אבל יש פערים, זה לא שאין.

יוליה מלינובסקי: אבל זו הנקודה.

יוליה מלינובסקי: הרב רפי, וכמובן, שוב פעם, אנחנו נפנה למועצת הרבנות, תנסו לחשוב שיש מגוון רחב של אוכלוסיות בארץ ומה שאתה אוכל ומה שאני אוכלת זה כנראה דרישות שונות, ומה שהסניף במרכז תל אביב של רשת המזון יכול למכור ומה שיהיה בבני ברק זה לא אותו דבר לחלוטין, אז אתם, כרבנות, כממונים על הנושא הזה במדינת ישראל, חייבים לתת מענה.

יוליה מלינובסקי: כמו החוק לאנשים עם מוגבלויות, שהוא חייב לתת מענה לכולם.

הראל גולדברג: גברתי, אנחנו נעביר את המסר לגורם הרלוונטי.

עמית זאב: לשאלתך על המחירים.

עמית זאב: אנחנו עושים הכול כדי לצמצם את הפער, אנחנו מקבלים את זה במחיר שאת רואה במחיר הצרפתי, פחות מזה.

עמית זאב: סופרמרקט במדינת ישראל לא מרוויח יותר מסופרמרקט בצרפת, הפער במחירים נובע דבר ראשון מהשילוח, אין מה לעשות, יש מרחק, אבל זה לא העיקר, והוא נובע מהמון המון בירוקרטיה.

עמית זאב: הזמנו עכשיו כדורים מאושרים ב-49 מדינות, כדורי רגל לקראת טורניר שיהיה בסוף השנה ועל פי התקינה הישראלית חייבים לפוצץ עוד פעם 500 כדורים כדי לוודא שהכדור הזה בסדר וכל התקינה האירופאית היא לא בסדר וכל התקינה האמריקאית היא לא בסדר, אבל בישראל צריך לפוצץ מחדש את הכדורים ולוודא שהכדור הזה הוא בטוח.

יוליה מלינובסקי: מעניין אותי מי מרוויח מזה.

נני מזל סימון: מכון התקנים.

עמית זאב: אבל גם שם יש רפורמה.

עמית זאב: זה שכבות על שכבות על שכבות של רגולציה של עשרות שנים, שאנחנו מסתכלים פתאום אחורה ואומרים: רגע, למה התכוונו?

עמית זאב: יכול להיות שפעם לא הייתה תקינה אירופאית או תקינה אמריקאית מספיק טובה והתקן הישראלי היה נפלא, היום מאמצים כולם תקנים מסוימים ועובדים.

עמית זאב: מפעל שעובד לפי ISO שמאושר FDA, מאושר מאושר מאושר, בישראל צריך עדיין לבדוק את הבלון.

עמית זאב: אם הרפורמה לא תשתנה אחרי הדיון של אתמול גם חיתולים יישארו שם וגם שמפו יישאר שם וכל הדברים האלה זה עלויות שמתגלגלות בסופו של דבר על המוצר.

עמית זאב: אז תקינה שלא מאמצים, מכסים שלפעמים הזויים, צ'יפס, ידעתם שעל צ'יפס קפוא יש למעלה מ-60% מכס?

עמית זאב: צ'יפס קפוא.

עמית זאב: כנראה שלא נייבא צ'יפס קפוא.

יוליה מלינובסקי: אני חותכת בעצמי.

יוליה מלינובסקי: אני לא קונה קפוא.

עמית זאב: יש חסמים.

עמית זאב: אננס, חייבים לקטום את הראש שלו ואז חיי המדף יורדים לשבועיים.

עמית זאב: אז עיקרו את ההיגיון בלייבא את זה כי זה תוך שבועיים מתחיל להירקב, אז למה להביא אננס?

עמית זאב: כבר קונים את האננס בארץ.

עמית זאב: יש דוגמאות שונות.

עמית זאב: אפילו עכשיו, אנחנו מביאים שוקולד לארץ, ביקשו מאיתנו שהמפעל יחתום שאין רעלנים בזה.

עמית זאב: בישראל רוצים את זה.

עמית זאב: אין רעלנים בשוקולד.

עמית זאב: כל מיני דברים, שכבות על שכבות של תקינה ורגולציה שהיא קיימת רק בישראל כשהמכסים והרגולציה והרפורמה המבורכת בכשרות, עם רמת השירות שעלתה - - -

יוליה מלינובסקי: רגע, אני רוצה לדייק, כרגע יש לך מסלול רק מול הרבנות, מחר OU העולמי יוכל לפתוח פה תאגיד כשרות שיהיה מחויב, מה הכיוון?

יוליה מלינובסקי: אתם שם?

עזרא פרידמן: קודם כל אנחנו עדיין לומדים את השטח, אבל כפי הבנתי, והיה לי ברוך ה' דיונים יפים מאוד עם הרבנות, יש פער בין הנושא של היבוא לבין הנושא של הכשרות המקומית.

עזרא פרידמן: אני אצטרך לקבל הסבר בדיוק איך הולכת להשפיע הרפורמה בכשרות על היבוא.

יוליה מלינובסקי: אז אם אתה צריך ייעוץ תפנה אליי, אני מכירה את זה יותר טוב מהם.

יוליה מלינובסקי: מ-1 בינואר יהיו פה תאגידי כשרות פרטיים שגם כן יהיו רשאים להתעסק בכשרות פה בארץ וגם ביבוא.

יוליה מלינובסקי: יבואנים יוכלו לפנות לתאגיד ישראלי, להתקשר איתו, אתה תהיה אחראי כתאגיד, שזה גם כן יכול להיות עמותה או חברה או עסק מורשה, על הכשרות.

יוליה מלינובסקי: הדבר היחיד, שיהיה לפי תקן, או של הרבנות, או של ועדת השלושה וחובת דיווח תוך שבעה ימים לרבנות ראשית, דיווח אלקטרוני, אבל אתה אחראי על הכשרות.

עזרא פרידמן: אנחנו עושים את זה 100 שנה, נראה לי שנסתדר.

יוליה מלינובסקי: כלומר אתה תיקח על עצמך את האחריות, זאת אומרת מחר יש את 'קרפור', היא יכולה להחליט שהיא עושה את כל היבוא שלה דרך תאגיד הכשרות, אבל אז אתה נושא באחריות באופן מלא.

עזרא פרידמן: יש גם יתרון, החברה בארץ, הנציגות של ה-OU בארץ מתעסקת הרבה גם ביצוא.

יוליה מלינובסקי: כמה מוצרים בחו"ל סך הכול אתם - - -

עזרא פרידמן: מעל 1.2 מיליון מוצרים עם הכשר של ה-OU.

יוליה מלינובסקי: למה הם לא כולם פה?

עזרא פרידמן: לא כל הישראלים אוהבים את כל האוכל שלנו, מה לעשות?

עזרא פרידמן: לא, זה נכנס לאט לאט.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע להגיד כמה היום אנחנו מייבאים מחו"ל מוצרים כשרים?

יוליה מלינובסקי: כמה יש לך היום ספקים?

יוליה מלינובסקי: כמה תעודות הכשר אתה נותן?

הראל גולדברג: אני יודע להגיד שיש לי היום 10,000 בקשות לשנה, אבל זה לא מייצג את מספר המוצרים בהכרח.

יוליה מלינובסקי: לא כל בקשה היא פר מוצר?

עזרא פרידמן: יש לנו בשרים ועופות שלא נכנסים לארץ, מוצרים עם מיונז, דגים, שיש חסם יבוא, זה לא קשור לכשרות.

עמית זאב: אני מעריך שלא יותר מ-10,000 כרגע נמצאים, מוצרים שונים.

יוליה מלינובסקי: מוצרים שונים, שזה לא הכול - - -

עמית זאב: שזה לא אותו מוצר, פסי ייצור שונים של אותו מוצר, גדולים שונים של אותו מוצר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אם כרגע יש לנו בחו"ל 1.2 מיליון מוצרים שהם כשרים לעולם הגדול, מתוכם רק 10,000 נכנסים לארץ?

הראל גולדברג: אני חושב שהכשרות פה זה לא, יש פה גם תקינה, יש גם משרד הבריאות, יש אלף ואחד רגולטורים, זה לא רק הכשרות והרבנות.

עזרא פרידמן: אנחנו מסכימים.

עזרא פרידמן: שיש פער, אנחנו מסכימים, יש פה עוד הרבה שחקנים בעולם.

יוליה מלינובסקי: אני יותר מסתכלת לשוק המזון כי זו ההוצאה העיקרית של משפחה על בסיס יום יומי, כולנו עושים סופר כל שבוע.

יוליה מלינובסקי: יש לנו שוק מזון מאוד ריכוזי, יש לנו את המיוחדות של נושא הכשרות, שמצד אחד חייבים לתת לזה מענה, יש רמות שונות של כשרות, אין מה להשוות בין הציבור האורתודוקסי לציבור החילוני או המסורתי לייט, מה שנקרא, זה שונה לחלוטין.

יוליה מלינובסקי: רשתות המזון צריכות לתת מענה לכולם ברמות השונות, כפי שגם הרבנות צריכה לתת מענה לכל הרמות, לפי דרישות של האנשים ולפי הצרכים של אנשים.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו בכלל מדברים על כשרות, יש רשתות שהן בכלל לא כשרות ולא מתיימרות להיות כשרות.

יוליה מלינובסקי: אז כמובן שכמה שיותר אנחנו נשתמש באותם מפעלים שיש כבר בחו"ל ואותם ארגונים שכבר מוכרים לנו, זאת אומרת אי אפשר להגיד שאנחנו לא יודעים מי הם, גם אתם עובדים איתם על בסיס קבוע, אז זה יפתח את השוק הישראלי וזה כמובן יוזיל לנו את העלויות.

יוליה מלינובסקי: אם המפעל הזה הוא כבר כשר, זאת אומרת העלויות כבר שם.

עזרא פרידמן: אני רק אתייחס לנושא של הייצור המקומי, שאני רואה שכמה אנשים לקחו את זה לליבם.

עזרא פרידמן: בארץ יש לנו מעל 170 מפעלים שמייצאים מהארץ עם כשרות של ה-OU כיוון שזה יותר נתפס בשוק העולמי.

עזרא פרידמן: אנחנו נשמח גם אם 'קרפור' ואם יצרנים מקומיים, לעזור להם גם לייצר לשוק הישראלי וגם לייצר לחו"ל עם הכשרות הזאת.

יוליה מלינובסקי: טוב.

יוליה מלינובסקי: זה רק דיון ראשון, אני חייבת לסיים, יש לי בעוד עשר דקות דיון אחר בוועדה אחרת, אני מצטערת, אנחנו רק התחלנו, נושא הכשרות, נושא התחרות, הנושא של עלויות, חסמים, זה נושא סופר חשוב לנו.

יוליה מלינובסקי: אני מברכת אתכם.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת שאתם עושים עבודה טובה, אני יודעת שאתם סופגים גם ביקורת, אז תהיו קשובים לביקורת, תדעו לדבר לא רק עם הגדולים, אלא גם עם הקטנים, תעבירו את הבקשה שלי - - -

הראל גולדברג: גברתי, במשפט אחד, רק להזכיר לך, הם ישבו איתו, להבנתי אפילו יותר מפעם אחת, זה לא שהתעלמו.

הראל גולדברג: יכול להיות שיש אי הסכמות, זה בסדר, אבל זה לא שמישהו מהרבנות התעלם מהאזרח הקטן או מהיצרן הקטן, בשום אופן לא.

יוליה מלינובסקי: אם רוצים אין זו אגדה.

יוליה מלינובסקי: צריך למצוא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: אני מאמינה שאפשר.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק היופי של הדת היהודית.

יוליה מלינובסקי: אני מודה לכם שבאתם, זה מורכב, זה לא פשוט, אבל זה ישראל, אף אחד לא הבטיח שיהיה קל.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לרשותכם, אני מאמינה שהדיון הזה יזיז דברים מבחינת ההידברות בין גופי הכשרות עם הרבנות ואנחנו נמצא את הפתרונות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רוצים פה כמה שיותר, מגוון יותר גדול, וכמובן שזה יהיה יותר זול.

יוליה מלינובסקי: יש לכם פה תפקיד, וגם רשתות המזון האחרות, שכמובן הם חלק מהשוק.

יוליה מלינובסקי: אני לא מפרסמת פה את 'קרפור' או רשת אחרת, אבל כמובן יש לזה השפעות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לרשותכם.

יוליה מלינובסקי: בשבוע הבא אנחנו נקיים דיון רחב על נושא יבוא הבשר לארץ, אנחנו נעשה סדרת דיונים על בשר, על עופות, על כל מה שקשור, על פסטרמות, כי כרגע זה בכלל מחוץ לתחום, הרפורמה לא התייחסה לזה, אבל אנחנו רוצים להבין את ההשלכות של הדבר.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת לעשות חושבים אצלכם, הרב רפי והראל, אתם יודעים, לא צריך להמציא את הגלגל, זה כבר שולם מה שנקרא, איך אנחנו יכולים להשתמש בגופי כשרות גדולים בחו"ל, להשתמש בכשרויות שלהם.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מכירים, אנחנו עובדים איתם, אנחנו יודעים מי הם, תמיד אפשר לעשות פיקוח כדי להביא לפה לארץ מגוון יותר גדול של מוצרי מזון וכמובן להוזיל מחירים.

יוליה מלינובסקי: יחד עם זאת משרד הכלכלה, הוא הלך, רשות התחרות, הסיפור הזה עם התמרוקים, עם החיתולים ועם השמפו, זה בלתי נתפס, זה פשוט בלתי נתפס ולהגיד שזה מעצבן זה לא להגיד שום דבר.

יוליה מלינובסקי: כמה אפשר להיתקע באותו קיר?

יוליה מלינובסקי: זהו, די, הבנו, יש פה דרישות לא הגיוניות, צריך לשנות תפיסה, מה שטוב לילד בשבדיה או בארה"ב גם מתאים לטוסיק של ילד ישראלי, זה אותו טוסיק, זה אותו דבר, לא צריך פה להיות משיגנע קופ, בסדר?

יוליה מלינובסקי: להירגע.

נני מזל סימון: הממשלה גם מייצרת את הריכוזיות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לכולכם, אני מודה מאוד לאנשים שהשתתפו בדיון, אני מקווה מאוד שתיכנסו להידברות, בשבוע הבא ניפגש על בשר, תתכוננו, יהיה מעניין.

יוליה מלינובסקי: הישיבה נעולה.