הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 42, 2022-05-23 12:30

אבתיסאם מראענה: שלום לכולן ולכולם, אני מתכבדת לפתוח ולקיים את ישיבת הוועדה המיוחדת לעובדות ולעובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: היום כ"ב באייר התשפ"ב, 23 במאי 2022.

אבתיסאם מראענה: על סדר היום: אשרות עבודה זמניות ומעטפת תמיכה וסיוע לאזרחי אוקראינה השוהים בישראל.

אבתיסאם מראענה: הדיון היום נועד כדי לבקש משרת הפנים איילת שקד לאפשר אשרות עבודה לפליטות ופליטי אוקראינה בעקבות המלחמה.

אבתיסאם מראענה: קיבלנו בשורות טובות שלוש דקות לפני הדיון.

אבתיסאם מראענה: השרה איילת שקד נותנת לכל הפליטות והפליטים שהגיעו בעקבות המלחמה אשרות עבודה.

אבתיסאם מראענה: מדובר על קרוב ל-28 פליטות ופליטים מאוקראינה שנמצאים בארץ.

אבתיסאם מראענה: אין יותר שמחה ממני ביום שכזה וברגע שכזה.

אבתיסאם מראענה: הקריאות שלי בתור יושבת ראש הוועדה וכחברת כנסת, פניתי לשרת הפנים גם בתוך הוועדה וגם מחוץ לוועדה על מנת לאפשר לאותה אוכלוסייה שנמצאת בארץ קרוב לשלושה חודשים להתפרנס בכבוד.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזו החלטה מוסרית, ערכית, החלטה שיש בה אחריות על אותם אנשים ונשים שנמלטו מהמלחמה והגיעו למדינת ישראל על מנת שיהיו במקום יותר בטוח.

אבתיסאם מראענה: לאפשר להם לעבוד בכבוד זה אומר לאפשר להם עצמאות, לא להתדרדר לרחוב או לעבוד בצורה לא חוקית.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא רוצים אנשים שיעבדו פה בצורה לא חוקית, אנחנו לא רוצים שינצלו אותם.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא רוצים שאותם פליטים ופליטות שהגיעו ממלחמה ימצאו את עצמם כאן במצב לא טוב, מתדרדרים לפשיעה או מנוצלים ומנוצלות במקומות עבודה.

אבתיסאם מראענה: זה חדשות מעולות ואני מברכת את השרה איילת שקד על ההחלטה הערכית שלה.

אבתיסאם מראענה: אני אומרת לה מכאן תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נעשה תפנית בעלילה, מה שקורה כשיש סרט והדרמה די ברורה, פתאום העלילה משתנה.

אבתיסאם מראענה: העלילה משתנה כי רצינו לדון מה קורה עם אותם פליטים ופליטות.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד אשמח לקיים את הדיון הזה על מה הסיטואציה שנקלעות אליהן הפליטות והפליטים מאוקראינה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו רוצות לשמוע את משרדי הממשלה ולקבל חוות דעת של השגריר האוקראיני רומן קוטוויץ שיספר לנו מנקודת המבט שלו.

אבתיסאם מראענה: את רומן פגשתי כמה פעמים גם אצלי בוועדה וגם בשדה התעופה כשהיינו שם על מנת לתת מענה אנושי, אישי, מוסרי וערכי לאותם פליטים ופליטות שהגיעו לכאן בעקבות המלחמה.

אבתיסאם מראענה: אין להם את היכולת לתקשר בשפה שלהם, אין מי שיקבל אותם.

אבתיסאם מראענה: אתה היית שם, אני הייתי שם גם לעזור לאותם פליטות ופליטים שיהיה להם את המקום שלהם.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט רוצה להגיד תודה לעורך הדין קלדרון שגם היה שם ועבד לילות כימים על מנת לאפשר את הקליטה של אותן פליטות בארץ.

אבתיסאם מראענה: נפגשנו כמה פעמים במתקן יהלום, דיברנו בשעות מאוחרות על נשים שנמלטות ואין להן בית, הן איבדו את הבית ואת החיים שלהן על מנת שיהיו כאן ויקבלו מקום מוגן.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד שמחה שמדינת ישראל מאפשרת את המקום הזה.

אבתיסאם מראענה: יש לנו דרך ארוכה על מנת לכבד אנשים שנפלטים ממדינות שיש בהן מלחמה, אנשים שנפלטים כי הם נרדפים בגלל זהותם המינית והמגדרית.

אבתיסאם מראענה: אנחנו חייבים להושיט יד לאותם פליטות ופליטים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו חייבות וחייבים לתת לאנשים האלה את הזכויות שלהם ולאפשר להם, זה יהפוך אותנו למדינה טובה יותר, חד משמעית.

אבתיסאם מראענה: זה לא על חשבון האזרחים והאזרחיות.

אבתיסאם מראענה: אנחנו כאזרחים ואזרחיות של מדינת ישראל רוצים ורוצות שאותם פליטים ופליטות יידעו שיש מקום כאן שקוראים לו מדינת ישראל שיכולה להגן עליהם, להבטיח את הזכויות שלהם ואת החיים שלהם, חיים יותר טובים.

אבתיסאם מראענה: אני לא אמנה כאן את כל התודות שלי לכל הארגונים האזרחיים, של המוקד לפליטים, נציבות האו"ם, שגרירות אוקראינה, כל עורכי ועורכות הדין שעבדו איתנו יד ביד, לעורכת הדין דינה דומיניץ שהייתי מתקשרת אליה באמצע הלילה ושואלת אותה מה לעשות כשמתעורר סחר בנשים.

אבתיסאם מראענה: כן, קוראים לזה סחר בנשים.

אבתיסאם מראענה: אנשים מחכים לאותן פליטות ומשדלים אותן לזנות כדי לנצל אותן.

אבתיסאם מראענה: משרדי הממשלה היו כאן, גם רשות האוכלוסין, גם כשהעבודה איתם הייתה מורכבת ולא זרמה בדיוק כמו שרציתי, הם כן נתנו כתף.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד לכולם תודה רבה על המאבק המשותף הזה.

אבתיסאם מראענה: רק מאבק משותף יכול להביא אותנו למקום יותר טוב, לשמור על זכויות אדם.

אבתיסאם מראענה: אני אומרת תודה לכולכם ולכולכן על כל מה שאתן עושות ועושים.

אבתיסאם מראענה: אני פותחת את הדיון של הוועדה ואני אאפשר לרומן קוטוויץ להגיד לנו מה הוא חושב ורואה, וישקף לנו את תמונת המצב של הפליטות והפליטים בעקבות המלחמה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה אדוני.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) בוקר טוב לכולם, אני אוכל לדבר באוקראינית?

רומן קוטוויץ: נאמר לי שאפשר לדבר באוקראינית, שאין בעיה.

אבתיסאם מראענה: רק שנייה, בבקשה.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אוקיי, אז אני מבין שעדיף שאמשיך ברוסית בכדי שיהיה יותר קל למתרגמת.

רומן קוטוויץ: תודה רבה, תודה ליושבת הראש על ההזמנה, מאוד נעים לי להימצא כאן ברגע זה, זה היה ממש לא צפוי, אנחנו היינו מוכנים להמשך ההיאבקות שלנו אם אפשר לקרוא לזה ככה.

רומן קוטוויץ: זה מעין נעימות בלתי צפויה.

רומן קוטוויץ: תודה לגב' אבתיסאם שהיא בין הראשונות ששמו לב לבעיות שבהן נתקלו אזרחי אוקראינה שהגיעו ארצה לזמן קצוב, שברחו מהמלחמה והערים המופצצות שלהם.

רומן קוטוויץ: אנחנו מאוד מעריכים את התמיכה שלך.

רומן קוטוויץ: תודה.

רומן קוטוויץ: אני זוכר שנפגשנו בשדה התעופה ביחד, עזרנו לאנשים האלה, והבחנתי בדמעות אצל העוזרת שליוותה את חברת הכנסת.

רומן קוטוויץ: העוזרת שלך אבתיסאם, שלא האמינה למה שקורה.

רומן קוטוויץ: והיו מקרים שלצערי, אנשים נתקלו בבעיות, אך בעזרת המאמצים המשותפים שלנו הצלחנו להתגבר על הכול.

רומן קוטוויץ: תודה רבה לך על כך ואנחנו מעריכים מאוד את זה.

רומן קוטוויץ: בו זמנית יש לנו הרבה פניות שאנחנו מקבלים, פניות שנוגעות לזכויות של אותן הנשים והילדים שנמצאים פה.

רומן קוטוויץ: אני מקווה שבקרוב יהיו לנו מסוג אחר.

רומן קוטוויץ: הדברים הכי חשובים היום נפתרו אני מבין.

רומן קוטוויץ: אבל יש עדיין עוד הרבה שאלות.

רומן קוטוויץ: אני מקווה שהיום נציגי ממשלת ישראל יוכלו להסביר לנו באיזה אופן האנשים האלה יוכלו להיות מועסקים, לאן, האם יש הגבלות כל שהן?

רומן קוטוויץ: הטבות כל שהן?

רומן קוטוויץ: האם הם צריכים לקבל מסמכים מסוימים או הם יכולים ללכת ישר למעסיק ולהתחיל לעבוד?

רומן קוטוויץ: לא ברור האם יוכלו להתחיל לעבוד, גם אזרחי אוקראינה שנמצאו כאן לפני 24 בפברואר, לפני תחילת הלחימה.

רומן קוטוויץ: כמובן אלו שנמצאו כאן באופן חוקי.

רומן קוטוויץ: כמו כן, מעניינת אותנו שאלת הביטוח.

רומן קוטוויץ: היות ואנחנו מאוד מעריכים את העזרה של משרד הרווחה בישראל, תודה רבה ששמתם לנו כתף ויש קווי טלפון "קווים חמים" שמעניקים עזרה פסיכולוגית, יש עזרה עם מוצרים, עזרה כספית, אוכל, תודה רבה אנחנו מעריכים את זה מאוד.

רומן קוטוויץ: כמו שאנחנו מבינים היום הטיפול הרפואי מתקבל במרפאות "טרם".

רומן קוטוויץ: לא כל כך ברור האם יוכלו לקבל עזרה רפואית אנשים אחרים, שלא זקוקים לרפואה מיידית.

רומן קוטוויץ: אני מבין שאפשר לקבל רק רפואה דחופה.

רומן קוטוויץ: אותנו מעניין למה עדיין לא הוסדר עניין קבלת פוליסת ביטוח לכל האזרחים.

רומן קוטוויץ: הרי זה ילדים ונשים, יש לנו כל מיני בעיות עם נשים שהגיעו ארצה, הן ברחו מהמלחמה, ויש כאלה שבהריון וצריכות ללדת, ואנחנו נאלצים לפתור כל מקרה לגופו, דרך מתנדבים, איך שהוא דרך קשרים אישיים, וכן הלאה.

רומן קוטוויץ: אבל זה לא כל כך נכון כנראה.

רומן קוטוויץ: צריכה להיות איזו שהיא גישה מרכזית.

רומן קוטוויץ: אם היום ממשלת ישראל קיבלה את ההחלטה החשובה הזו, ויכול להיות שאפשר היה לפתור את הבעיה הזו ולתת לאנשים את האפשרות להיות מבוטחים באופן מיידי.

רומן קוטוויץ: הרי אם אתה הולך לעבוד אתה צריך להיות מבוטח.

רומן קוטוויץ: אתה צריך להיות רגוע.

רומן קוטוויץ: זאת אומרת אם את אישה, אישה הולכת לעבוד, שאם חס וחלילה הילד יחלה היא תוכל לקחת אותו אחרי העבודה או בזמן אחר, להגיע לבית חולים ולא להיתקל בבעיות הבירוקרטיות האלה.

רומן קוטוויץ: אנחנו מבינים שזה לא פשוט כל כך, כי אני עצמי פה מתגורר ועובד, ויש לי ביטוח.

רומן קוטוויץ: אני יודע שזה לא פשוט להיות מבוטח פה בארץ.

רומן קוטוויץ: לקבוע תור לרופא או משהו.

רומן קוטוויץ: אנחנו ביקשנו גם שהגופים הממשלתיים ישימו לב לבעיה הזו.

רומן קוטוויץ: יש לנו עוד בעיה, שאני מבין זה לא כל כך בעיה, אבל יש – נאמר ככה – איתותים שליליים לגבי קבלת ילדינו, שהגיעו ארצה לפרק זמן קצר, במוסדות החינוך.

רומן קוטוויץ: אנחנו מבינים שעכשיו זה קיץ, אבל לצערנו מלחמה יכולה להימשך.

רומן קוטוויץ: אנחנו לא מפקפקים בהצלחה והניצחון של הצבא שלנו, כי כולם יודעים שהצד האוקראיני צודק, ושאנחנו מגנים על האדמה שלנו, ואנחנו לא יכולים להפסיד במלחמה הזו.

אבתיסאם מראענה: רגע, רומן, רק שנייה.

אבתיסאם מראענה: יש לנו מתרגמת מהממת, איך קוראים לך?

אבתיסאם מראענה: יולי מנוחין.

אבתיסאם מראענה: את בוכה, את ממש חמודה.

אבתיסאם מראענה: מה ריגש אותך?

אבתיסאם מראענה: הבית שלך נהרס?

אבתיסאם מראענה: את יכולה לבוא?

אבתיסאם מראענה: בואי אליי.

יולי מנוחין: אני לא נפגעתי אישית מהמלחמה, אני פשוט התרגשתי.

יולי מנוחין: זה לא היה בלתי צפוי שהשגריר ידבר על הדברים האלה, אבל נזכרתי במראות שראיתי.

יולי מנוחין: כל הרחוב בו גרתי נהרס.

יולי מנוחין: האוניברסיטה בחרקוב ענקית, אמא שלי עבדה שם כספרנית, והיא נהרסה.

יולי מנוחין: העיר כולה חרבה למעשה.

יולי מנוחין: אומרים ש-30% מהבתים בחרקוב נהרסו, אבל אני חושבת שהרבה יותר.

יולי מנוחין: אני לא יודעת כמה אנשים נהרגו.

יולי מנוחין: אני חיה כאן ברווחה כלכלית גדולה והכל טוב ויפה.

יולי מנוחין: אני חושבת על אנשים שאיבדו הכל וזה מזעזע אותי.

יולי מנוחין: אני לא יודעת איך להביע את זה, אנשים נמצאים במצוקה נוראית.

יולי מנוחין: לא יאומן שבתחילת המאה ה-21 נגיע למצבים כאלה וממדים כאלה.

אבתיסאם מראענה: את מדהימה שאפשרת לעצמך להתרגש כי זה הסיפור גם שלך.

אבתיסאם מראענה: את מתרגמת את רומן ואת סיפור החיים שלך.

אבתיסאם מראענה: את מתרגמת אותו ועושה עבודה מדהימה.

אבתיסאם מראענה: נתת לסיפור הזה לצאת החוצה ואני רוצה להגיד לך שאני מאוד מעריכה את זה.

אבתיסאם מראענה: פעם היה לי חלום לעשות סרט על מתורגמניות.

אבתיסאם מראענה: פתאום את יוצאת לי מתוך סרט כזה שחשבתי עליו, שבאות מתרגמות ומתרגמות סיפור של אנשים.

אבתיסאם מראענה: את בעצם עושה את העבודה שלך ופתאום זה נוגע, זה הסיפור שלך.

יולי מנוחין: אני ראיתי את הסרטים שביימת, לא את כולם אבל חלק.

אבתיסאם מראענה: אני אדאג שתראי את כולם.

אבתיסאם מראענה: את נפלאה, תודה רבה ששיתפת אותנו.

אבתיסאם מראענה: מגיע לך מחיאות כפיים.

יולי מנוחין: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך.

אבתיסאם מראענה: סליחה, רומן.

אבתיסאם מראענה: זה סיפור החיים האמיתי.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) רגע מאוד מרגש.

רומן קוטוויץ: זה עוד הוכחה לכך עד כמה היחסים בין המדינות שלנו טובים.

רומן קוטוויץ: אלו שחושבים היום שמה שקורה היום איפה שהוא זה שם רחוק, הוכחה לכך שזה לא נכון.

רומן קוטוויץ: זה נוגע לכל אחד.

רומן קוטוויץ: אני מקווה עבור המתרגמת שהמשפחה שלה בסדר, ואני מאמין שאנחנו נשקם את הרחוב שלה בחרקוב, והיא תחזור לעיר מחודשת.

רומן קוטוויץ: אני סיימתי.

רומן קוטוויץ: יוצא שהכול כל כך מרגש.

רומן קוטוויץ: בואו נפתור את השאלות הפרקטיות היום.

רומן קוטוויץ: נחזור לעניין, רציתי לסיים עם הנושא של הילדים, כי אנחנו לא קיבלנו תשובה שלילית ממשרד החינוך, בנוגע לקבלת הילדים האוקראינים למוסדות חינוך.

רומן קוטוויץ: אבל אנחנו מבינים שיש בעיה עם המימון כמו שאומרים לנו, יכול להיות אני טועה, יכול להיות, שמישהו יתקן אותי.

רומן קוטוויץ: מישהו מנציגי משרד החינוך אם הם נוכחים פה, כמה שאנחנו יודעים, על מנת שתהיה אפשרות לקבל את הילדים בספטמבר.

רומן קוטוויץ: שוב, אנחנו מקווים שעד ספטמבר הכול ייגמר והם יחזרו לאוקראינה, כי רוב האנשים האלה לא הגיעו ארצה לצמיתות, הם כולם רוצים לחזור הביתה ושתיגמר המלחמה.

רומן קוטוויץ: יש להם פה פשוט קרובי משפחה וחברים שקראו להם לפה לעזור להם.

רומן קוטוויץ: זה לא אנשים שאין להם פה אף אחד.

רומן קוטוויץ: אני מאמין של-90 אחוז מהאנשים שהגיעו ארצה, יש להם פה קרובי משפחה, חברים, קודם כל זה ישראלים.

רומן קוטוויץ: לכן אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שבמוקדם או מאוחר הילדים הללו והוריהם יחזרו הביתה.

רומן קוטוויץ: אבל בו זמנית זה מאוד חשוב שהם לא יפסיקו ללמוד, ואנחנו מבינים כמה קשה להם, באיזה תנאים הם עזבו את ארץ מולדתם.

רומן קוטוויץ: ולכן אנחנו בטוחים שמדינת ישראל צריכה להושיט יד ולסייע להם בכך שהם יוכלו להתקבל למוסדות הלימוד.

רומן קוטוויץ: לשם כך אני מבין צריכה להיות תמיכה של משרד האוצר אם אני לא טועה, וגם מהרשויות המקומיות.

רומן קוטוויץ: אנחנו מקבלים גם פידבקים שליליים שלא כל הרשויות המקומיות רוצות לקבל ילדים כאלה למוסדות חינוך.

רומן קוטוויץ: אנחנו מבקשים שיקבלו אותם לבתי ספר, לגני הילדים, בצורה שווה עם כולם.

רומן קוטוויץ: העניין שהם כולם חיים במקומות קטנים שיש הרבה ישראלים דוברי רוסית, ואנחנו לא חושבים שתהיה שם בעיה עם השפה.

רומן קוטוויץ: בכל מקרה אלו ילדים, כמובן שהם יצטרכו לתמיכה כל שהיא אבל אנחנו לא צופים איזו שהיא בעיה עם השפה.

רומן קוטוויץ: ובהקשר הזה אנחנו מבקשים מהוועדה לבחון את העניין הזה בצורה אופרטיבית ולעשות את מה שצריך, על מנת שבכל זאת, בספטמבר תהיה אפשרות לקבל את הילדים האלה אם כמובן לא יחזרו הביתה קודם לכן.

אבתיסאם מראענה: תודה.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) הייתי רוצה לסיים בהערה האחרונה לגבי העניין של אישורי העבודה.

רומן קוטוויץ: אני רוצה לציין שאנחנו מהימים הראשונים של המלחמה, היינו בקשר עם ההסתדרות, והם אמרו לנו שם מוכנים לקלוט מינימום חמשת אלפים תושבים לעבודה.

רומן קוטוויץ: אני חושב שאולי המידע הזה יהיה מועיל לחלק מהנציגים, כן?

רומן קוטוויץ: שאולי המכניזם הזה עדיין לא פותח אבל אולי זה יבוא לידי ביטוי, שהנה יש לנו את ההסתדרות שמוכנים לקלוט עובדים בכמה ספירות.

רומן קוטוויץ: זה הכול.

רומן קוטוויץ: תודה רבה לוועדה, תודה רבה לכל נציגי הממשלה שהתאספו פה, כל אלו שעוזרים לנו, תודה לכולם.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי איתנו, את רוצה להגיד את דברייך?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה גברתי יושבת הראש.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מברכת אותך על הדיון.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כשראיתי לפני שבוע שזה מופיע בלוח הזמנים של הוועדות הופתעתי לטובה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מודה לך מקרב לב.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מזה שלושה חודשים אני מקבלת מאות פניות מהציבור, גם מצד המארחים, אזרחים שהזמינו את חבריהם וקרובי משפחתם מאוקראינה, מאזור הקרבות, כדי לתת להם מקלט לפחות זמני, לתת עזרה לקרובים ולחברים שלהם.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מדינת ישראל פתחה את שעריה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לפני כחודש ביקרתי במוקד שמטפל בפליטים ונמצא תחת משרד הרווחה יחד עם שר הרווחה מאיר כהן.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: המוקד עובד, אנשים מסורים נותנים מידע ועונים לשאלות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא הכל חלק, יש הרבה תקלות ונאלצים לפנות שוב ושוב ולהגיש בקשות טיפול בפרט.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש כל מיני בעיות של פרט, מה שציינת גם בדברי הפתיחה שלך ומה שציין כבוד הקונסול של אוקראינה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מכירה את הבעיות האלה מהפניות שאני מקבלת ומנסה לטפל ולעזור.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נשים בהריון אני מלווה באופן אישי מול טרם ומשרד הרווחה, מול הפניות, יש כל מיני בעיות שאנחנו צריכים לתת פתרון כשאין פתרון ותסריט שאפשר לפעול לפיו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הסיטואציה היא חדשה, המצב חדש, אין למדינה ניסיון לטיפול בכמות כזאת של פליטים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לפני חודש היו 14,000, עכשיו יש 28,000.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תוך חודש המספר הכפיל את עצמו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נמצאים כאן גם חברים, גם קרובי משפחה, גם דור רביעי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למשל ההורים הם דור שלישי וזכאים לפי חוק השבות, והילדים שהגיעו איתם לא זכאים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה נעשה איתם?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה תהליך הסדרת הסטטוס שלהם?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב איך לתת להם מענה ופתרון בהקדם האפשרי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מדובר גם בילדים וגם באנשים נזקקים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב על מצבם של בני זוג שהגיעו יחד עם זכאי חוק השבות, הם לא זכאים לביטוחים, כסף או סל קליטה, שום תמיכה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מדובר למשל על משפחות שהיו שנים יחד בנישואים אזרחיים ולא היו רשומים כזוג נשוי, אבל הם הגיעו עם בני זוג.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בכל העולם לא דורשים רישום של נישואין לפי דת או לפי החוק, מנהלים חיים משותפים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הגיעו אנשים שלא זכאים לכלום.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב מה לעשות איתם כדי לתת להם אשרה ואפשרות לעבוד כאן ולהתפרנס.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה יכול לתמוך באנשים ולא לתת להם להיכנס מתחת לקו העוני.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מתן אשרות עבודה זה פתרון אידאלי גם לדור רביעי וגם לבני ובנות זוג.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו כמדינה צריכים לעזור להם להסדיר את הסטטוס.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יכול להיות שצריך לשבת עם משרד הפנים ורשות ההגירה ולחשוב על סטטוס מיוחד, יכול להיות שצריך להוסיף עוד סעיף.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריך לחשוב יחד עם ועדת החוקה ולתת פתרון אפשרי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להזכיר שאזרחים ישראליים שהזמינו את החברים והקרובים שלהם מאוקראינה, הם בעצמם עולים חדשים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון שהם הזמינו אותם ופתחו את הבית שלהם, הם מארחים אותם כבר שלושה חודשים, אבל הם גם אנשים שרובם מעוטי יכולת כלכלית.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה על העבודה והמאמצים של משרד הרווחה ושלך שיושבת ראש הוועדה המיוחדת לענייני עובדים זרים, על הפעילות והתמיכה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה מקרב הלב.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה שמשרד הבריאות צריך ללכת בעוד חצי שעה, אז אני אשמח לתת לדוקטור הדר אלעד.

הדר אלעד: הטיפול הרפואי לאנשים שמגיעים מאוקראינה מתבצע על ידי משרד הרווחה דרך רשת טרם.

הדר אלעד: אם יש פה מישהו ממשרד הרווחה שרוצה להתייחס לנושא הזה, עדיף שהוא יתייחס.

הדר אלעד: ראיתי מה סל השירותים שניתן, הוא מכובד מאוד.

הדר אלעד: הנושא של עובדים, בהנחה שהם התחילו לעבוד לפי - - -

אבתיסאם מראענה: יתחילו לעבוד.

הדר אלעד: ויהיו כפופים לחוק עובדים זרים, אז הם יהיו זכאים לביטוח מתוקף החוק הזה.

אבתיסאם מראענה: אדוני, מתי אתם במשרד הבריאות קיבלתם את הידיעה שהם הולכים לעבוד?

הדר אלעד: את אמרת כרגע.

אבתיסאם מראענה: שמעת את זה פה?

הדר אלעד: כן.

הדר אלעד: בהנחה שזה יקרה והם עובדים לפי חוק עובדים זרים, החוק מחייב את המעביד לעשות להם ביטוח רפואי יותר רחב ממה שהם מקבלים בטרם.

הדר אלעד: הנושא הזה מאוד יקדם את האינטרס הרפואי של כל מי שישתלב במערך העבודה.

נעה בן שבת: אולי צריך לשאול את משרד הפנים איזו אשרה הולכים לתת להם, האם זו אשרה של עבודה כעובדים זרים או אשרה אחרת.

אבתיסאם מראענה: תכף אנחנו נעבור לרשות האוכלוסין.

נעה בן שבת: ראיתי הודעה לאי אכיפה, אולי צריך להבהיר את הדברים האלה.

נעה בן שבת: אתה אומר שמשרד הרווחה אחראי לתת להם את הטיפול הרפואי?

הדר אלעד: כן.

נעה בן שבת: מה המסגרת של הדבר הזה?

נעה בן שבת: זה מכוח החלטת ממשלה?

נפתלי יעבץ: אני ארחיב על זה בהמשך.

אבתיסאם מראענה: מי אתה?

נפתלי יעבץ: אני ממשרד הרווחה.

נעה בן שבת: איך משרד הבריאות נשאר מחוץ לתחום הרפואי?

הדר אלעד: זו הייתה החלטה שהתקבלה בדרגים גבוהים מעלינו, זה מה שסוכם בדרגי הממשלה.

הדר אלעד: סוכם שמי שיהיה אחראי וגם ההתקשרות החוזית של הגורם שמספק את השירותים היא לא שלנו, אבל אנחנו ראינו אותה.

הדר אלעד: אני מכיר את ההסכם ואני יודע מה הוא כולל, הוא כולל הרבה.

הדר אלעד: הוא לא כולל הכל, הוא לא כולל את כל חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אבל הוא כולל הרבה ונותן מענים גם למצבים חריפים וכרוניים, מגוון גדול של תרופות ובדיקות.

הדר אלעד: אני מציע שמשרד הרווחה יוסיף כי הם בקיאים יותר ממני.

אבתיסאם מראענה: אדוני ממשרד הרווחה, תציג את עצמך בבקשה.

נפתלי יעבץ: נפתלי יעבץ, עובד סוציאלי, ראש מנהלת צו השעה לסיוע לנמלטי המלחמה מאוקראינה.

נפתלי יעבץ: ברשותך אני אעשה סקירה קלה של תמונת המצב בזווית שלנו.

נפתלי יעבץ: אני אתחיל מזה שראש הממשלה הטיל על שר הרווחה השר מאיר כהן לתכלל את כלל עבודת הממשלה בנוגע לנמלטי המלחמה מאוקראינה, ככה שאנחנו עובדים בממשקים שותפים עם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים ונותנים את המענה.

נפתלי יעבץ: גם המכרז המדובר נכתב בהיוועצות שוטפת של רופאת משרד הרווחה אל מול גורמים במשרד הבריאות, ככה שזה לא שמשרד הבריאות מחוץ לתמונה.

נפתלי יעבץ: הם איתנו בלופ, פשוט משרד הרווחה מוביל את זה.

אבתיסאם מראענה: מתכלל את הכל.

נפתלי יעבץ: כן.

נפתלי יעבץ: אוכלוסיית היעד שלנו היא נמלטי מלחמה מאוקראינה שאינם זכאי חוק השבות ואינם עולים חדשים.

נפתלי יעבץ: הם נמצאים במסגרת משרד הקליטה.

נפתלי יעבץ: אני אומר פילוחים של נתונים שנעשו היום בבוקר.

נפתלי יעבץ: אנחנו מדברים על 14,799 נמלטי מלחמה שנמצאים בארץ, מתוכם מוכרים לנו 7,038.

אבתיסאם מראענה: הנתון הזה של כמעט 15,000, זה לא מה שקיבלתי.

נפתלי יעבץ: הנתון שאת קיבלת מתייחס גם לעולים החדשים ולזכאי חוק השבות, אני מדבר על נמלטי המלחמה שאינם זכאי חוק השבות ואינם עולים חדשים.

נפתלי יעבץ: כמובן כל החלק של זכאי חוק השבות נמצא אצל משרד הקליטה.

נפתלי יעבץ: מתוך אותם 15,000 כמחצית מוכרים לנו.

נפתלי יעבץ: הפנייה אלינו צריכה להיות אקטיבית, אנחנו לא יודעים פרטים של אדם שלא פונה אלינו.

נפתלי יעבץ: אני כן אגיד שכל מי שרוצה לפנות אלינו כדי לקבל סיוע מוזמן.

נפתלי יעבץ: אנחנו מפעילים בשיתוף עם הג'וינט, עם מד"א, המועצה הישראלית להתנדבות ועוד כ-150 ארגוני חברה אזרחית את המוקד הארצי למתן סיוע ברמה של פריסה ארצית.

נפתלי יעבץ: נכון להיום בבוקר חילקנו ל-4,644 אנשים שוברי מזון בגובה 700 שקלים לנפש.

נפתלי יעבץ: עוד 708 אנשים כבר קיבלו שובר מזון, ביצענו להם הטענה שנייה.

נפתלי יעבץ: הסכום הזה הוא סכום לחודש אחד.

נפתלי יעבץ: ככל שהזמן יתקדם אנחנו נמשיך לעשות הטענות נוספות לאנשים נוספים.

נפתלי יעבץ: במקרים חריגים ומקרי חירום אנחנו משבצים אנשים בדיור חלופי.

נפתלי יעבץ: על פי רוב הם אמורים להיות אצל המשפחה המארחת, אבל יש מצבים כאלה ואחרים שמאתגרים ולא מאפשרים להישאר אצל המשפחה המארחת.

נפתלי יעבץ: עד להיום בבוקר שיבצנו 110 נפשות בחמישה מקומות אירוח שפרוסים ברחבי הארץ.

אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה של היעדר הדיור שלהם וההתערבות של צו השעה ומשרד הרווחה בסוגייה הזאת כדי למצוא להם מקום חלופי, המצוקה הזאת של הדיור נובעת ממה?

אבתיסאם מראענה: מזה שהם לא עובדים ולא עבדו.

נפתלי יעבץ: נכון, אבל בעצם נמלטי המלחמה שמגיעים לארץ מציגים משפחה מאחרת ונמצאים אצל אותה משפחה.

נפתלי יעבץ: יחד עם זאת, יש מצבים מאוד מאתגרים שנוצרים.

אבתיסאם מראענה: כמו מה?

נפתלי יעבץ: בקשרים בין המשפחה המארחת ל- - -

אבתיסאם מראענה: שזה נהיה נטל כבד?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שהאירוח מתמשך יותר ממה שהיה צפוי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מי שהזמין הזמין אולי לשבועיים שלושה, אבל זה מתארך כבר כמעט שלושה חודשים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה מאוד קשה.

נפתלי יעבץ: אני מאמין שהבשורה שניתנה כאן היום תאפשר לאנשים לעבוד יותר ולהישאר במקומות האירוח שלהם.

נפתלי יעבץ: הרצון הוא להשאיר את האנשים באותם בתים ולא להתחיל להוציא למקומות אירוח חיצוניים.

נפתלי יעבץ: היכולת הכלכלית שלהם להתפרנס תאפשר לנו לאזן את זה.

אבתיסאם מראענה: אני יכולה לשאול שאלה קצרה?

נפתלי יעבץ: בוודאי.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע מה זה אומר מבחינת רשות האוכלוסין במשרד הפנים, כל הסוגייה של מתן אשרות עבודה.

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר?

אבתיסאם מראענה: מתי זה נכנס?

אבתיסאם מראענה: אני יכולה לעצור אותך ולחזור אליך אחר כך?

נפתלי יעבץ: בוודאי.

אבתיסאם מראענה: אדוני ממשרד הבריאות, אתה רוצה ללכת?

הדר אלעד: אני אשמח.

אבתיסאם מראענה: להתראות.

אבתיסאם מראענה: מנהלת אגף אשרות ומעמד ברשות האוכלוסין, רונית אליאן.

רונית אליאן: צהריים טובים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מקבלות ידיעה מאוד משמחת.

אבתיסאם מראענה: תסבירי לנו בבקשה מה זה אומר, איך החיים שלנו ושלהם ישתנו מחר?

משה שויגר: חברת הכנסת, אני אציג.

משה שויגר: אני ראש מטה מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, משה שויגר.

אבתיסאם מראענה: אתה לא מופיע אצלי, בגלל זה לא פניתי אליך.

אבתיסאם מראענה: תחזור בבקשה על השם והתפקיד.

משה שויגר: משה שויגר, אני ראש מטה מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

משה שויגר: יש לנו שלוש קבוצות מרכזיות בנושא של מתן אישור עבודה.

משה שויגר: הקבוצה הראשונה היא קבוצה ששהו פה לפני המלחמה בצורה לא חוקית.

אבתיסאם מראענה: היא לא חוקית אבל אי אפשר להרחיק אותם, זה הסטטוס שלהם.

משה שויגר: כן, אנחנו לא מרחיקים אותם.

אבתיסאם מראענה: אבל מה הסטטוס שלהם?

אבתיסאם מראענה: אי אפשר להרחיק אותם אבל הם?

משה שויגר: אני עוד רגע אגע בזה.

משה שויגר: הקבוצה השנייה היא קבוצה של אלה ששהו כאן בצורה חוקית לפני תחילת המלחמה.

משה שויגר: הקבוצה השלישית הם אלה שנכנסו לכאן אחרי פרוץ המלחמה, אחרי ה-24.02.2022.

משה שויגר: מה שהשרה הודיעה היום זה - - -

אבתיסאם מראענה: אתם נערכתם לזה במשרד?

אבתיסאם מראענה: זו ידיעה שהתקבלה היום בבוקר ופתאום זה משנה סדרי עולם?

משה שויגר: ברור, אנחנו נערכנו לזה.

משה שויגר: אני אסביר גם מה אנחנו עושים.

משה שויגר: כל מי שהיה פה באישור לפני תחילת המלחמה ומי שנכנס לכאן אחרי תחילת המלחמה תוארך לו אוטומטית אשרת השהייה עד ה-30.06.2022.

משה שויגר: מעבר לזה, עד ה-30.06.

משה שויגר: 2022 - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, מוארכת לו אשרת התייר?

משה שויגר: אשרת התייר, כן.

אבתיסאם מראענה: עד ה-30.06?

משה שויגר: כן.

אבתיסאם מראענה: למה?

אבתיסאם מראענה: זה מזכיר לי תקופת התארגנות אז אני קצת מתבלבלת.

אבתיסאם מראענה: למה 30.06?

משה שויגר: כרגע זה יהיה עד ה-30.06. והשרה תבחן כל תקופה את הנושא מחדש.

אבתיסאם מראענה: זה בעצם עוד חודש.

משה שויגר: כן.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ואין צורך להגיש בקשה?

משה שויגר: לא צריך להגיש בקשה, זה מוארך אוטומטית.

משה שויגר: אנחנו עובדים עכשיו על זה שכל אזרח אוקראינה שהיה פה באישור - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם יודעים שזה קורה באופן אוטומטי?

משה שויגר: זה חלק מההודעה של השרה.

משה שויגר: מי שהיה פה לפני תקופת המלחמה בצורה לא חוקית, תהיה אי אכיפה נגדו והוא יישאר כאן בארץ.

משה שויגר: תהיה אי אכיפה בכל נושא העבודה.

משה שויגר: זה לגבי - - -

אבתיסאם מראענה: כלומר הזכויות שלהם, ניצול עבודה, אנחנו בעצם אומרים להם להיות פה - - כמה הם, 20,000?

משה שויגר: סביב 15,000.

אבתיסאם מראענה: 15,000 אנשים שאנחנו אומרים להם שלא נאכוף, לא נגרש ולא נעשה עם זה שום דבר, תעבדו לא חוקית, ינצלו אתכם, אנחנו מרימים ידיים.

אבתיסאם מראענה: לא רוצים להסדיר את המעמד שלהם בתור מדיניות.

משה שויגר: כן, כרגע לא מסדירים.

אבתיסאם מראענה: למה?

משה שויגר: כי הם הגיעו לפה בצורה לא חוקית לפני תחילת המלחמה.

אבתיסאם מראענה: מה הבעיה לתת?

אבתיסאם מראענה: בכל מקרה אתה לא אוכף, אנשים נמצאים ועובדים פה.

אבתיסאם מראענה: למה לא לתת להם אשרת עבודה?

משה שויגר: אשרת עבודה ב1 אנחנו לא נותנים לאף אחד.

משה שויגר: אנחנו עושים אי אכיפה ואז כל מי שירצה לעבוד, אזרח אוקראיני עם ב2 או שהגיע לכאן עם כל אשרה אחרת, מוארכת לו אוטומטית האשרה והוא יוכל לעבוד כאן.

משה שויגר: אנחנו לא אוכפים נגד מעסיקים ונגד העובדים עצמם.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל למה לא לתת להם אפשרות חוקית על מנת שיהיה להם ביטוח והם ירוויחו?

משה שויגר: מבחינת ענייני הביטוח, גם על זה אנחנו עובדים ומסדירים את זה.

משה שויגר: זה גם יהיה מסודר כמו כל עובד זר שנמצא פה בארץ.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין כי אני כבר מבולבלת.

אבתיסאם מראענה: אתה בעצם אומר שמאריכים את אשרת התייר אוטומטית עד ה-30 ליוני, ובעצם אשרת התייר הזאת אומרת שהם יהיו פה, אין אשרת עבודה חוקית - - -

משה שויגר: אתם יכולים לעבוד, תקבלו את הזכויות מבחינת הביטוח, אבל ב1 אנחנו לא נותנים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כפליטים של משרד הרווחה התכוונת?

משה שויגר: לא, באשרה של תייר אבל יכולים לעבוד.

נעה בן שבת: כלומר לא תאכפו על עבודה.

נעה בן שבת: אתה אומר שהם יקבלו את הזכויות והביטוח מתוקף היותם עובדים זרים.

משה שויגר: בדיוק.

קריאה: הם בעצם לא ישלמו מיסים למדינה?

אבתיסאם מראענה: רגע, הוא לא מרואיין עכשיו אצל כולם.

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שזה דיון סוער, אבל אנחנו ניתן כבוד לכולם שיסיימו.

אבתיסאם מראענה: כן, נעמי, אני מכירה אותך, מה שלומך?

נעמי דניאל: שלום, אני נעמי דניאל, מנהלת תחום קשרי ממשל במנהל עובדים זרים.

נעמי דניאל: חשוב להדגיש כמו שמשה אמר, הם יהיו כמו יתר העובדים, הם לא יקבלו פחות משכר המינימום והמעסיקים יחויבו לעשות להם ביטוח רפואי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: עם אשרת תייר, לא אשרת עובד זר.

נעמי דניאל: נכון.

נעמי דניאל: מתוקף היותם עובדים ללא אכיפה, לא תהיה אכיפה נגדם אבל הם יהיו כמו יתר העובדים הזרים.

אבתיסאם מראענה: איך אתם תיידעו אותם שמחר אתם יכולים ללכת לבית מלון ולהתחיל לעבוד?

אבתיסאם מראענה: יש להם אשרה לחודש.

אבתיסאם מראענה: לכו תוך חודש, בחודש הזה תעבדו, לא ברור מה יהיה.

אבתיסאם מראענה: למה?

אבתיסאם מראענה: את יכולה להסביר לי איזה מקום עבודה יקבל אותם?

נעמי דניאל: המדיניות שנקבעה היא זמנית והיא תיבחן.

נעמי דניאל: במידה והשרה תשקול הארכה, זה יהיה ב-30.06.

נעמי דניאל: עד אז הם יהיו כמו יתר העובדים הזרים.

נעמי דניאל: ככל שהם יבחרו לעבוד, הם יהיו כמו - - -

אבתיסאם מראענה: במה הם יעבדו?

אבתיסאם מראענה: יש הגבלה לגבי הענפים?

משה שויגר: אין הגבלה.

אבתיסאם מראענה: הם יכולים לעבוד במה שהם רוצים?

נעמי דניאל: כן.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אתה רוצה להמשיך?

נעה בן שבת: מה לגבי הקבוצה השלישית, אותה קבוצה ששהתה בארץ - - -

אבתיסאם מראענה: זה אותו סטטוס.

משה שויגר: תהיה אי אכיפה לגביהם.

נעה בן שבת: תהיה אי אכיפה לגביהם?

נעה בן שבת: ההודעה בכתב לא הייתה ברורה.

משה שויגר: תהיה אי אכיפה גם לגביהם.

אבתיסאם מראענה: מה אתה בעצם אומר?

אבתיסאם מראענה: תספר לי את הידיעה על מנת שאני אבין אותה.

משה שויגר: הם יכולים להתחיל לעבוד, הם מקבלים את ה- - -

אבתיסאם מראענה: כולם באופן גורף, לפני המלחמה ואחרי המלחמה.

משה שויגר: כן.

משה שויגר: האשרה תהיה אשרה של ב2 למי שהיה פה חוקית לפני המלחמה ונכנס לפה במהלך המלחמה.

משה שויגר: מי שלא היה פה בצורה חוקית לפני המלחמה הוא באי הרחקה.

משה שויגר: אנחנו לא נרחיק אותו והוא יכול לעבוד בינתיים.

אבתיסאם מראענה: בעצם באופן גורף הפליטים אזרחי אוקראינה שהגיעו לפני המלחמה ואחריה יכולים עכשיו לעבוד בכל עבודה שהם רוצים, אין אכיפה ולא מגרשים אף אחד עד להודעה חודשה ב-30.06.

משה שויגר: שם השרה תחליט מה עושים.

אבתיסאם מראענה: ה-30.06 יהיה תקף גם לגבי אזרחי אוקראינה שהיו לפני המלחמה?

אבתיסאם מראענה: זה גורף לכל אזרח אוקראיני שנמצא בישראל?

משה שויגר: אני מאמין שאנחנו נקבל החלטה גם לגביהם ב-30.06.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

משה שויגר: אני רוצה לחדד משהו לגבי מה שאמרת קודם על בני זוג של עולים חדשים.

משה שויגר: יש לנו את הנוהל שמסדיר את המעמד של בני זוג, בין אם הם נשואים ובין אם הם ידועים בציבור.

משה שויגר: אם הם נשואים אין שאלה בכלל, הם נכנסים לתוך ההליך של העלייה.

משה שויגר: אם הם לא נשואים - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם לא זכאים לסל קליטה ושום תמיכה של משרד הקליטה.

משה שויגר: זה לא אנחנו.

משה שויגר: אם הם ידועים בציבור, כמובן שנבחן כל מקרה פרטני.

משה שויגר: אנחנו נותנים אשרה גם למי ש - - -

אבתיסאם מראענה: לאן הם פונים?

אבתיסאם מראענה: מה הכתובת?

משה שויגר: ללשכות שלנו, כמו שכל ישראלי מגיש בקשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מחכים כבר חודשיים.

משה שויגר: הגישו בקשה?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כן.

משה שויגר: בסדר.

אבתיסאם מראענה: זה לא בסדר, לא הבנתי איפה הכתובת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בלשכה המקומית של משרד הפנים באזורים.

רונית אליאן: נכון מאוד.

אבתיסאם מראענה: היא מונגשת שפתית?

רונית אליאן: כן, ברוב הלשכות יש לנו דוברי השפה הרוסית.

רונית אליאן: אני לא יודעת אם יש התאמה לאוקראינית, אבל מנסים לעשות את ההתאמות האלה.

רונית אליאן: במסגרת הזו של נוהל איחוד משפחות של בני זוג ידועים בציבור למי שזכאי או זכאית לעלייה ובן הזוג אינו זכאי לעלייה, בוחנים את הבקשה כל מקרה לגופו בהתאם למסמכים הנדרשים.

רונית אליאן: אם הכל תקין אין שום סיבה שבן או בת הזוג לא יקבלו רישיון עבודה בהתחלה ולאחר מכן שדרוג המעמד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: את כופה תהליך של שדרוג המעמד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה האורך שלו?

רונית אליאן: במסגרת של איחוד משפחות ידועים בציבור זה שלוש שנים של אשרת עבודה ולאחר מכן מעמד תושב ארעי א5.

אבתיסאם מראענה: שיהיה לנו בהצלחה, כמו שאומרות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשאול את משרד הכלכלה כי אני מאוד מודאגת ממה שקורה.

רועי ג'רופי: רועי ג'רופי, מנהל תחום בכיר מעסיקים בזרוע העבודה.

רועי ג'רופי: האמת שחיכינו לבשורה של אשרות, אבל זה לא מאפשר לנו לעשות יותר מידי במצב הנוכחי.

אבתיסאם מראענה: אני ואתה לא מתקשרים טוב.

אבתיסאם מראענה: אפשר להוריד את המסך?

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

רועי ג'רופי: זה לא מאפשר לנו לעשות יותר מידי.

רועי ג'רופי: אנחנו לא יכולים לעשות תכניות הכשרה מקצועית.

רועי ג'רופי: גם לשנות את הנוהל שיאפשר למי שנמצא בסטטוס תייר לעשות את זה, יש לזה השלכות רוחביות.

רועי ג'רופי: זה פותח לכל התיירים וזה בעייתי עבורנו.

רועי ג'רופי: זה גם לוקח זמן.

אבתיסאם מראענה: למה בעייתי?

רועי ג'רופי: ברגע שמשנים - - אני שמעתי את הכל ראשונית, אז אני מתייחס בכוכביות.

רועי ג'רופי: גם אם היינו רוצים לאפשר הכשרה מקצועית, לשנות את הנוהל זה אומר שבגלל שאין שינוי סטטוס האשרה, זה אומר לפתוח את זה רוחבית לכל התיירים ויש לזה השלכות.

אבתיסאם מראענה: מה ההשלכות?

רועי ג'רופי: בעצם יתאפשר לכל תייר לעבור הכשרה מקצועית, ויכול להיות שזה יכול לייצר בעיות מבחינה משפטית ובירוקרטיה.

רועי ג'רופי: זה טעון בירור, אני רק אומר את הדברים כמו שאני שומע אותם בפעם הראשונה.

רועי ג'רופי: כמובן שהבעיה הגדולה זה חודש וחצי, אין לנו יותר מידי מה לעשות בחודש וחצי.

רועי ג'רופי: הדבר היחיד שאפשר לחשוב עליו בהקשר הזה זה אולי לשלוח לעבודות כפיים ודברים מהסוג הזה שלא הולמים את הכישורים שלהם.

רועי ג'רופי: אני יכול להגיד לכם שאנחנו עושים עבודה מקבילה עם משרד הקליטה לגבי זכאי חוק השבות, יש תהליך של עברית, הכוון תעסוקתי, הכשרה מקצועית, תהליך מלא שלוקח זמן.

רועי ג'רופי: בטווחים האלה אין לנו יותר מידי מה לעשות.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר שפקטור הזמן לא מאפשר תהליך של קליטה, לשמור על העובדים, להבין בדיוק מה צריך, התאמות מבחינת - - -

רועי ג'רופי: כן, זה גם דורש מאתנו בנייה של יכולות.

רועי ג'רופי: היינו יכולים להיערך לזה.

רועי ג'רופי: בכוונת הזרוע מבחינת מה שאנחנו רואים לנכון, אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לטפל בסוגייה ולהיות מעורבים בצורה רצינית.

רועי ג'רופי: כל עוד עניין הוויזה לא מוסדר ואנחנו נמצאים בסטטוס הזה לטווחי זמן כאלה, אנחנו די עם ידיים קשורות מאחורי הגב.

אבתיסאם מראענה: שאלה לגבי הסוגייה הזאת.

אבתיסאם מראענה: במשרד הכלכלה יש את כל האכיפה על כי מי שעובד פה, אם יש או אין לו מעמד.

אבתיסאם מראענה: יש לכם את כל הסוגייה הזאת על הכתפיים שלכם בנוגע לאכיפה.

רועי ג'רופי: את שואלת איך מתמודדים עם זה?

אבתיסאם מראענה: משהו כזה.

רועי ג'רופי: אין לי תשובה בשלוף.

רועי ג'רופי: ככל שזו המדיניות של משרד הפנים, אני בטוח שזה יכול להיות בתיאום ולא תהיה בעיה.

רועי ג'רופי: בסוף מי שמחליט זה רשות האוכלוסין וההגירה, מה הסטטוס שלהם.

רועי ג'רופי: אם הסטטוס שלהם משתנה ב-30.06 זה הופך את הכל כל הזמן.

רועי ג'רופי: אין רצף שעל בסיסו אפשר לבנות תהליך.

רועי ג'רופי: זה בעיניי הסיפור המשמעותי.

רועי ג'רופי: לאכוף או לא לאכוף זה יותר נקודתי.

אבתיסאם מראענה: אוקי.

אבתיסאם מראענה: רווחה, אתה רוצה להשלים את דבריך?

נפתלי יעבץ: תודה.

נפתלי יעבץ: דיברנו על המזון ועל הדיור.

נפתלי יעבץ: לגבי ההיבט הרפואי, אנחנו מחלקים את האוכלוסייה לשני חלקים, אלה שמעל גיל 61 ואלה שמתחת.

נפתלי יעבץ: אנחנו מקבלים את הנתונים המלאים מממשק שותף עם רשות האוכלוסין.

נפתלי יעבץ: כל אדם שנמצא באוכלוסיית היעד מעל גיל 61, אנחנו מנפיקים לו באופן אוטומטי פוליסת בריאות במנורה באמצעות קופת חולים לאומית והוא מקבל שם שירות מלא.

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר שירות מלא?

נפתלי יעבץ: כמו כל חבר קופה.

אבתיסאם מראענה: כולל שירות של בריאות הנפש?

נפתלי יעבץ: אני אדבר על השירות הנפשי כי הוא בנפרד.

נפתלי יעבץ: כל מי שמתחת לגיל 61, אנחנו נמצאים בהתקשרות עם טרם שנותנים את המענה הרפואי.

אבתיסאם מראענה: הראשוני.

נפתלי יעבץ: ההסכם שלנו עם טרם מאוד רחב, זה לא רק מענה רפואי ראשוני אלא גם מניעת התדרדרות ומניעה של מצבי סיכון, כולל הפניות לבתי חולים ואשפוזים, כולל לידות, כולל בדיקת אולטרה סאונד לפני הלידה.

נפתלי יעבץ: מקרים חריגים ככל שיש יכולים לעלות אלינו ולקבל אישורים חריגים, כל מקרה לגופו.

נפתלי יעבץ: הדבר היחיד שלא כלול בהסכם זה רפואה אלקטיבית, מישהו שרוצה בדיקת דם שגרתית או משהו בסגנון.

נפתלי יעבץ: ההסכם שלנו עם טרם מאוד רחב.

נפתלי יעבץ: בסופו של דבר בתוך הסיטואציה הזאת רופאי טרם משמשים כרופאי המשפחה שלהם, הם יכולים לגשת אליהם ולקבל שירות.

נפתלי יעבץ: אם יש איזשהו אתגר, אפשר לחזור אלינו למוקד ולנסות לזהות מה האתגר באופן ספציפי ולפתור אותו.

נפתלי יעבץ: לגבי המענה הנפשי, סגרנו הסכמים עם נטל, פמי פרמיום ומרכז אלה.

נפתלי יעבץ: זה ממש עכשיו נמצא בסגירה סופית.

נפתלי יעבץ: מדובר בהיקף של 6,000 שעות טיפול נפשי בחודש.

נפתלי יעבץ: שוב, אנשים פונים אלינו למוקד ומבקשים סיוע נפשי, והם יקבלו את זה באמצעות מטפלים במימון המשרד בפריסה ארצית.

נפתלי יעבץ: זה יכול להיות במפגש פיזי או במפגש פרונטלי.

נפתלי יעבץ: אנחנו יודעים שיש הרבה פוסט טראומה וחרדה.

נפתלי יעבץ: לפעמים בני הזוג נשארו שם, הרבה נשים נמצאות לבד.

נפתלי יעבץ: שמנו דגש בהיבט הזה, סל של 6,000 שעות בחודש זה סל מאוד גדול.

נפתלי יעבץ: ככל שנגיע לניצול שלו אנחנו נבדוק איך אנחנו מרחיבים אותו.

נפתלי יעבץ: יש שתי סוגיות נוספות.

נפתלי יעבץ: הסוגייה הראשונה היא הנושא של ביגוד, ציוד וריהוט.

נפתלי יעבץ: יש לנו איזושהי פעילות עם ויצו שהם זכאים לקבל בגדים בביגודיות.

נפתלי יעבץ: אנחנו דואגים למתן ציוד בכל מיני מקרים כמו כיסאות גלגלים, הליכונים או דברים נוספים.

נפתלי יעבץ: אני רוצה לנצל את הבמה כדי לקרוא לעוד ארגוני חברה אזרחית ולפילנתרופים לסייע לנו בהיבטים האלה.

נפתלי יעבץ: המלחמה קצת ירדה מהכותרות וקיבלנו פחות יכולות לממש את זה בפועל.

נפתלי יעבץ: בסוף יש אצלי הצטברות של בקשות למזרנים, אני צריך איזושהי חברת מזרנים גדולה שמוכנה לתת כתף ולסייע בהיבט הזה.

אבתיסאם מראענה: אתה פונה לארגונים אזרחיים?

נפתלי יעבץ: אמרתי מלכתחילה שאנחנו מתכללים את האירוע מול כל משרדי הממשלה, מול המועצה הישראלית להתנדבות, 150 ארגוני חברה אזרחית והג'וינט.

נפתלי יעבץ: חלק ניכר מהדברים מגיעים מתקציב ממשלתי וחלק משלים מגיע מארגוני החברה האזרחית שעובדים איתנו בממשקים ושיתופי פעולה.

אבתיסאם מראענה: מאוד מעניינת אותי כל הסוגייה של הנגשת הטיפול הנפשי לפליטות ופליטי אוקראינה, לגבי ההסכם עליו דיברת.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לרשום את זה כהערה אצלנו בוועדת עובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: זו אחת הסוגיות שלא הצלחנו לפתור.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה לציין - - -

אבתיסאם מראענה: אני רק אסיים את המשפט.

אבתיסאם מראענה: לא הצלחנו למצוא דרך איך זה יכול לקרות, והנה אני רואה שמשרד הרווחה יכול להרים את הכפפה.

אבתיסאם מראענה: אני מפרגנת.

נפתלי יעבץ: תודה גברתי.

נפתלי יעבץ: אני מיישם מדיניות, ככל שהמדיניות תרחיב - - -

אבתיסאם מראענה: זה מקסים, אני מאוד שמחה לשמוע שמשהו כן עובד כאן כי אנחנו הרבה זמן מנסות למצוא את הדרך להנגיש שירותים נפשיים, פסיכיאטריה ופסיכולוגיה לעובדות זרות שנמצאות פה מכל מיני מדינות.

אבתיסאם מראענה: פתאום אני רואה שזה קורה וזה מדהים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רוצה להשלים כי הייתי מעורבת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש טופס שממלאים הפליטים מאוקראינה אשר קיים בשלוש שפות, עברית אוקראינית ורוסית.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הייתי מעורבת באופן אישי בעדכון ועריכת הטופס.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש שם סעיף שאומר שכל מי שצריך וזקוק לעזרה ותמיכה נפשית מציין ויכול לקבל את זה במחלקה לטיפול בפרט שנפתלי מנהל אותה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם באמת מקבלים התייחסות.

אבתיסאם מראענה: מהמם.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש לי שאלה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אלה שהגיעו לפני ה-24.02, נשארו כאן ולא יכולים לחזור לאוקראינה כי אין להם בי עכשיו, פנינו לא פעם למוקד שלכם והאנשים האלה מקבלים תשובה שהם לא זכאים לשום תמיכה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם בעצם פליטים.

נפתלי יעבץ: כמו שאמרתי קודם, אני מיישם מדיניות.

נפתלי יעבץ: כרגע המדיניות גוזרת את זה מה-24.02, מי שנכנס מאותו יום והלאה.

נפתלי יעבץ: ככל שהמדיניות תתעדכן, אנחנו נוכל - - -

אבתיסאם מראענה: בואו נרשום את זה לפרוטוקול ולסיכום.

אבתיסאם מראענה: האם האזרחים והאזרחיות האוקראינים שהגיעו לארץ לפני המלחמה, האם הם זכאים וזכאיות לפנות לצו השעה במשרד הרווחה ולקבל את כל מה שנותנים לפליטות ופליטים?

נעה בן שבת: רציתי לשאול לגבי הנושא הרפואי.

נעה בן שבת: דיברת על אותו ביטוח ופנייה לטרם שניתנת לכולם.

נעה בן שבת: אם יש לנו עובדים שימצאו פה עבודה, המעסיק שלהם יצטרך לבטח אותם.

נעה בן שבת: אם הוא לא עשה את חובתו, הם עדיין יכולים להיעזר באותו שירות?

נפתלי יעבץ: זה לא מבטל להם את זה.

נפתלי יעבץ: יכול להיות שאדם מסוים מעל גיל 61 והמעסיק יעשה לו ביטוח עובדים זרים בחברת ביטוח אחרת, יהיה לאותו אדם ביטוח כפול.

נפתלי יעבץ: אני עושה באופן אוטומטי לכל האוכלוסייה בחיתוכים מתוך אקסל, זה דיי אוטומטי.

אבתיסאם מראענה: אוקי.

נפתלי יעבץ: נושא אחרון הוא נושא הפנאי והחינוך.

נפתלי יעבץ: כמו שהשגריר העלה, סוגיית - - -

אבתיסאם מראענה: סגן שגריר.

אבתיסאם מראענה: השגריר יעלה תכף.

נפתלי יעבץ: סגן השגריר, הקונסול.

נפתלי יעבץ: אנחנו מחלקים את הסוגייה הזאת של הפגה ופנאי לשלוש קבוצות גיל.

נפתלי יעבץ: יש בגירים 18 ומעלה, יש פעוטות 6 ומטה ויש את הקטינים.

נפתלי יעבץ: נכון להיום יש כ-4,200 קטינים מהאוכלוסייה שנמצאים בארץ, 3,139 בגילאי חינוך, 1,067 פעוטות.

נפתלי יעבץ: מוכרים לנו 1,719 קטינים, 1,331 בגילאי חינוך ו-388 פעוטות.

נפתלי יעבץ: הצורך במתן מענה חינוכי הוא צורך שגם יאפשר לאותם אנשים שקיבלו אשרות עבודה לצאת לעבוד.

נפתלי יעבץ: אני אגיד שזה משהו שאנחנו עובדים כדי לפתח גם לגילאים מתחת לגיל חינוך ולגילאים הבוגרים.

נפתלי יעבץ: גם האנשים האלה צריכים פעילויות הפגה ופנאי.

נפתלי יעבץ: אנחנו נמצאים בשיח שוטף עם משרד החינוך ועובדים על לדייק את זה ולהביא בשורה נרחבת בנושא.

נפתלי יעבץ: סוגייה אחרונה היא המקרים החריגים שמקפיצים לנו את כל הנורות האדומות, זה המקרים של חשדות לניצול ולסחר בבני אדם.

נפתלי יעבץ: נכון להיום קיבלנו פחות מחמישה מקרים כאלה.

נפתלי יעבץ: אנחנו עושים חשיבה בשביל לדייק את עבודת המוקדנים ולזהות את זה טוב יותר.

נפתלי יעבץ: אני נמצא בשיח שוטף עם דינה בשביל לדייק את זה.

נפתלי יעבץ: תודה על הדיון.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני אפנה לטירה, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים במשרד החינוך.

אבתיסאם מראענה: לפני שאת מתחילה, רציתי לשאול אותך שאלה.

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר?

אבתיסאם מראענה: אם אומרים להם שעד ה-30.06 נקבע את המעמד של אותה אוכלוסייה, איך זה משפיע על החינוך?

אבתיסאם מראענה: להיערך במערכת החינוך לקליטת ילדים לתוך בתי ספר, ופתאום - - זה בלגן רציני.

טירה גלינויר: כל ילד שנמצא במדינת ישראל שלושה חודשים רשאי ומוזמן למערכת החינוך.

אבתיסאם מראענה: איך הוא עושה את זה?

אבתיסאם מראענה: איך משפחה שלא דוברת עברית ולא מבינה מה קורה פה - - נניח שאני אמא עם שלוש ילדות, מה אני עושה?

אבתיסאם מראענה: לאן אני פונה?

טירה גלינויר: חלק מהחברים ציינו את זה קודם.

טירה גלינויר: בעיקרון האנשים מתארחים אצל מכרים שהם הכירו קודם.

טירה גלינויר: ברוב הרשויות האלה יש לנו - - אנחנו אגף לקליטת עלייה.

טירה גלינויר: אנחנו מראש מנגישים לכלל העולים פונקציה ברשות שנקראת מגשר חינוכי בין-תרבותי.

טירה גלינויר: איפה שיש צורך, המגשרים נותנים מענה לכל תלמיד וכל הורה.

טירה גלינויר: בנינו תוכנית עבורם גם עד שהם ייכנסו למערכת החינוך לאחר שלושה חודשים.

טירה גלינויר: אגב, יש כבר ילדים שנמצאים שלושה חודשים ויותר מזה והם נכנסו למערכת.

אבתיסאם מראענה: כמה מהם?

טירה גלינויר: אני אומר לך במדויק, 271.

אבתיסאם מראענה: שכבר נקלטו במערכת החינוך?

טירה גלינויר: כן, שילבנו אותם והם התקבלו בברכה.

טירה גלינויר: אנחנו מאוד מבינים שזו סיטואציה אחרת, אנשים לא תכננו להגיע לפה, הם לא הגיעו לפה לחופשה.

טירה גלינויר: הם ברחו ונמלטו.

טירה גלינויר: נערכנו לשתי פעימות.

טירה גלינויר: אחת עד שהם ייכנסו למערכת החינוך, הנגשנו יחד עם השלטון המקומי ובשיתוף עם משרד הרווחה למוקדי הפעלה ברשויות.

טירה גלינויר: מצאנו שפחות צורכים אותם מכמה סיבות.

טירה גלינויר: אני מצאתי ואני המון בשטח, אנשים מאוד פטריוטיים למולדת שלהם.

טירה גלינויר: מצאתי שהורים דוברי רוסית וילדים דוברי אוקראינית, מתוך בנייה של אתוס, וזה מקסים בעיניי.

טירה גלינויר: הילדים לומדים בזום כל יום, חמישה ימים בשבוע, מ-10:30 בבוקר עד 14:00 עם ארץ המוצא.

טירה גלינויר: הגיעו לכאן משלוש מדינות, כמובן שמאוקראינה המספר הגדול ביותר אבל זה השפיע גם על רוסיה ובלרוס.

טירה גלינויר: אנחנו נותנים לכולם שירות, אנחנו מבינים שהם נאלצו להגיע.

אבתיסאם מראענה: איזה שירות?

אבתיסאם מראענה: אם הם פותחים את הזום ולומדים בארץ המוצא שלהם, איזה שירות משרד החינוך נותן?

טירה גלינויר: הצענו מוקדי הפעלה וקליטה בתוך מסגרות החינוך.

טירה גלינויר: יש לנו סל רגשי ונפשי גם לילדים וגם להורים.

טירה גלינויר: אני חייבת להגיד שהשימוש בו מאוד מינורי.

טירה גלינויר: אנחנו חשבנו שאולי זה נשען על היבטים תרבותיים.

טירה גלינויר: איפה שצריך ומישהו יודע שצריך אותנו, אנחנו כאן ובשמחה.

טירה גלינויר: אני יכולה להגיד שקלטנו גם ילדים לתוך מסגרות החינוך המיוחד בהליך מיוחד לאור המצב.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איזו תמיכה או שעות נוספות מקבלים מוסדות לימוד שקולטים את הפליטים?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: האם יש רכזים שעות נוספות למורים?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש מישהו נוסף?

טירה גלינויר: אני חייבת להגיד שאנחנו מוצאים שזה פחות או יותר אותם מוקדים.

טירה גלינויר: איפה שאנחנו קולטים את העולים מגיעים גם ילדי נמלטי מלחמה לתוך המערכת.

טירה גלינויר: אנחנו מכניסים אותם במשותף עם העולים לתוך כיתת אולפן והמשאבים התוספתיים שבית הספר מקבל לטובת האירוע הזה.

טירה גלינויר: לצד זה יש לבתי הספר משאבים לא מעטים על מנת לתת סיוע דיפרנציאלי ואחר בעבור כל ילד וילדה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אין משאבים נוספים שאתם נותנים לבתי ספר?

טירה גלינויר: בטח שיש, לרוב הם מגיעים לאותם מוקדים שגם העולים נקלטים בהם.

טירה גלינויר: הם נכנסים לאותו מאגר.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בית הספר מקבל תקציב נוסף?

טירה גלינויר: בית הספר מקבל תקציב תוספתי לקליטה של העולים החדשים.

טירה גלינויר: אנחנו לא מונעים מהילדים פליטי המלחמה להצטרף לאותה קבוצה.

טירה גלינויר: עוד דבר בנוגע למה שאמרת קודם על ילדים נלווים.

טירה גלינויר: הרבה מאוד ילדים מגיעים בסטטוס של ילד נלווה.

טירה גלינויר: אנחנו במשרד נותנים להם זכאות 22א והם מקבלים את כל מה שתלמיד עולה חדש מקבל.

נעה בן שבת: בדיון הקודם דיברת על כך שצריך לפתור את סוגיית הכיסוי הרפואי.

נעה בן שבת: זה שזה - - -

טירה גלינויר: הביטוחי.

טירה גלינויר: זה לא הספיק, אנחנו הרחבנו.

אבתיסאם מראענה: מה זה הרחבתם?

טירה גלינויר: למוקדי הפעלה לקח זמן להפעיל את המוקדים עד שתיפתר סוגיית הביטוח שמשרד הרווחה הקצה לטובת המגיעים.

טירה גלינויר: היא לא הספיקה כי היא מדברת על טיפול רפואי דחוף.

טירה גלינויר: אנחנו הרחבנו דרך מכרז לחירום שיש למשרד ומצאנו את הדרך לאפשר.

אבתיסאם מראענה: אני לא מבינה את התשובה הזאת.

אבתיסאם מראענה: מצד אחד אני מקבלת את המסמך שלכם, אתם מפעילים בתוך רשויות סוג של מרכז, בתנאי שיש בו לפחות 20 ילדים מגיל 6 עד 17 השוהים בארץ באשרת תייר.

אבתיסאם מראענה: למשרד יש מרכז שיש בתוכו רכז חינוכי למוקד הפעלה, ימי טיול, ערכת הפעלה מותאמת, עזרה רגשית ונפשית, מגוון הצגות, סדנאות והרצאות.

אבתיסאם מראענה: הם לא ייכנסו למערכת החינוך.

טירה גלינויר: זה רק על מי שעדיין לא עברו שלושה חודשים.

אבתיסאם מראענה: אבל עברו כבר.

טירה גלינויר: כמו שהראיתי, כל מי שעבר מוזמן.

טירה גלינויר: הרשויות יודעות על זה, מנהלי מחלקות הקליטה ומנהלי מחלקות חינוך.

טירה גלינויר: הרשויות יודעות שכל מי ששוהה בארץ שלושה חודשים מוזמן להשתלב במערכת החינוך.

טירה גלינויר: יש לנו מגשרים.

טירה גלינויר: כל מי שנמצא בארץ שלושה חודשים מוזמן להיכנס למערכת החינוך.

אבתיסאם מראענה: אבל הרישום של מערכת החינוך, לפי מה שידוע לי, איך נרשמים?

אבתיסאם מראענה: אין להם תעודת זהות.

טירה גלינויר: אנחנו רושמים אותם עם מספר דרכון.

אבתיסאם מראענה: את בטוחה שאתם רושמים אותם לפי מספר דרכון?

אבתיסאם מראענה: לפחות ממה שאני יודעת - - -

טירה גלינויר: אין דרך אחרת.

אבתיסאם מראענה: אני רק אתן לך הערה קטנה לבדיקה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא נסגור את כל העניינים, אנחנו רק מתחילות.

אבתיסאם מראענה: בהחלט נקיים דיון בהקדם האפשרי על מנת להבין איך אנחנו מתקדמות.

אבתיסאם מראענה: כל מי שנמצא בארץ ומחוסר מעמד, הסיפור הזה של רישום אותם ילדים במערכת החינוך, ממציאים להם מספרים.

אבתיסאם מראענה: זה לא מספר דרכון.

טירה גלינויר: זה מספר דרכון.

אבתיסאם מראענה: חד משמעית?

אבתיסאם מראענה: יש מספר דרכון ולפיו רושמים אותם למערכת החינוך?

טירה גלינויר: כן.

אבתיסאם מראענה: אוקי.

טירה גלינויר: בלי קשר למעמד של ההורים שלהם.

אבתיסאם מראענה: רומן, תוכל בבקשה להגיד לי האם הקהילה פה, הפליטות והפליטים ומשפחותיהם מודעים להנגשה של מערכת החינוך לאותם ילדים?

אבתיסאם מראענה: מה קורה שם?

אבתיסאם מראענה: המשפחות מבינות שהילדים שלהם שנמצאים בארץ יותר משלושה חודשים יכולים להיכנס למערכת החינוך ולהתחיל ללמוד?

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אני חושב שלא, זה לא מידע שזמין לציבור.

רומן קוטוויץ: מרבית האנשים לא יודעים על זה.

רומן קוטוויץ: אפשר להבין אותם כי אף אחד לא ידע כמה זמן הם יהיו פה, שהם יהיו פה כל כך הרבה זמן.

רומן קוטוויץ: אם אני אענה על השאלה, לא, האנשים האלו לא יודעים.

רומן קוטוויץ: אנשים פנו אלינו ואנחנו עזרנו לכל אדם בשאלה נפרדת.

רומן קוטוויץ: מה שאני מבין פנו אלינו ילדים של אנשים שהם לוחמים באוקראינה, שני ההורים משרתים בצבא באוקראינה ואני הייתי צריך להכניס את הילדים האלה לבית ספר, ילדים בני 6 ו-12, אני התקשרתי לעוזר של חברי הכנסת, עוזר של שר החינוך של ישראל, זאת אומרת זה עובד כמו בכל מקום.

רומן קוטוויץ: זאת אומרת אני נאלצתי להתקשר לכולם על מנת שיקלטו את הילדים האלה.

רומן קוטוויץ: כמו כן, ביקשתי באמצעות חבריי חברי מועצות של רשויות מקומיות, למצוא מישהו בעיריית באר שבע על מנת שיקלטו את הילדים האלה.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) זה אנשים רגילים כן?

אבתיסאם מראענה: אני מכירה את האירוע הזה של באר שבע.

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אתם מבינים מה עוברים כל השאר.

אבתיסאם מראענה: תודה לך.

אבתיסאם מראענה: אתם יכולים לעבוד במשרדי החינוך, הרווחה והכלכלה, על הכיף-כיפאק של עבודה, אבל כשאין הנגשה לאותה אוכלוסייה, מה עשינו בזה?

אבתיסאם מראענה: השאלה היא האם אתם בקשר עם השגרירות של אוקראינה?

אבתיסאם מראענה: האם אתם אומרים להם שזה הנוהל, זה מה שקורה, זאת התוכנית שלנו.

אבתיסאם מראענה: בבקשה תפיצו אותה באתר של השגרירות או שבשגרירות יתנו להם את המענה.

אבתיסאם מראענה: השאלה היא אם כל מה שאתן עושות במשרד החינוך מונגש לאותה אוכלוסייה.

טירה גלינויר: אני יודעת שהיו לשגריר פגישות עם השרה שלנו, אני מניחה שהשגריר כן מודע לזה.

טירה גלינויר: אני לוקחת את מה שאמרת ואנחנו נפעל.

אבתיסאם מראענה: אני קוראת בשם הוועדה לעבוד ביחד, כל משרדי הממשלה עם השגרירות, להנגיש את המידע.

אבתיסאם מראענה: לאותה אוכלוסייה יש כתובת אחת או ברשויות מקומיות.

אבתיסאם מראענה: צריך להנגיש את המידע, יש מצב של חוסר וודאות.

אבתיסאם מראענה: לא יודעים מתי הם ילכו ומתי המלחמה הזאת מסתיימת.

אבתיסאם מראענה: כרגע משרד החינוך מנגיש את מסגרת החינוך לילדים, יש רישום שהתחיל, מתי הוא מתחיל, מתי הם נכנסים לבתי הספר.

אבתיסאם מראענה: אני מצפה ממשרד ממשלתי שיעשה את העבודה שלו, אחרת מה עשיתם?

טירה גלינויר: אני אחבר את זה לשגרירות.

טירה גלינויר: בעיקרון מול הרשויות, אני יכולה לשלוח לך כל מה שהוצאנו.

טירה גלינויר: נדאג להעביר את זה לשגרירות.

אבתיסאם מראענה: לגבי ביטוח הבריאות של הילדים, אם ילד נופל במסגרת בית הספר, האם הוא מבוטח?

טירה גלינויר: כן.

אבתיסאם מראענה: אוקי.

אבתיסאם מראענה: נעה, זה מה שרצית לשאול?

נעה בן שבת: כן.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להמשיך ולעבור לאגף זכויות האדם בארגונים האזרחיים ולתת להם להגיד את דעתם.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לאפשר לעורך הדין אביטל קדרון מלשכת עורכי הדין.

אבתיסאם מראענה: יש לך שלוש דקות, בבקשה.

אביטל קדרון: תודה רבה.

אביטל קדרון: גברתי יושבת הראש, אנחנו כבר מכירים.

אביטל קדרון: אני מודה לך, את אישה חדה והשאלות היו חדות אבל התשובות לשאלות החדות שלך היו לדעתי לא מספקות ואף לעג לרש.

אביטל קדרון: אינני הולך להתייחס לדבריו של נציג רשות האוכלוסין וההגירה, אבל הוא בעצם לא סיפר פה שום דבר חדש.

אביטל קדרון: הפליטים האלה עדיין נמצאים באותו מצב קטסטרופלי כמו שהם הגיעו.

אביטל קדרון: לא הייתה מחשבה מראש, אין הסדרה שלהם.

אביטל קדרון: אנחנו פשוט דוחפים אותם כלפי מטה.

אביטל קדרון: הם כבר מצאו את הפתרונות שלהם, אבל הפתרונות שהם מצאו מביישים גם אותם וגם אותנו.

אבתיסאם מראענה: תסביר, איזה פתרונות הם מצאו?

אביטל קדרון: חברת IBM או כל חברה אחרת לא תקבל תכנתים שנמצאים באשרת תייר.

אביטל קדרון: אי אכיפה אינה אומרת שהפעילות שלהם אינה חוקית או שהפעילות של המעבידים שלהם אינה חוקית, היא רק אומרת שלא נפעל כלפיהם.

אביטל קדרון: זוהי לא מדיניות, זה לטמון את הראש בחול.

אביטל קדרון: אנחנו מורידים אותם לרמה של עבודה שחורה, אנחנו מורידים אותם לרמה נמוכה ביותר, אבל אנחנו לא מבינים שאנחנו גם בעולם של כלים שלובים.

אביטל קדרון: אי אפשר להוציא אנשים החוצה לעבודה כאשר לילדים שלהם אין גנים, אי אפשר להוציא אותם לעבודה כאשר הילדים שלהם לא נקלטים בבית ספר.

אביטל קדרון: גברתי, אי אפשר לדחוף ילדים שמדברים רוסית לתוך מערכת חינוך שמדברת עברית.

אביטל קדרון: אין אולפנים, אין - - -

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם אין להם מוטיבציה ללמוד.

אביטל קדרון: האמרה שכל אחד שיפנה אלינו נכניס אותו למערכת החינוך, תחשבי את שלוקחים ילד ישראלי ומביאים אותו לסין בכיתה ג'.

אביטל קדרון: מה הוא יעשה שם?

אביטל קדרון: יישב כמו עציץ?

אבתיסאם מראענה: מה אתה רוצה שיקרה?

אבתיסאם מראענה: מה החלום שלך?

אביטל קדרון: החלום שלי מאוד פשוט.

אביטל קדרון: אם מדינת ישראל הייתה פועלת נכון ולא נופלת בכל מהמורה, היא הייתה מכינה תוכנית מגירה מסודרת איך קולטים פליט במדינת ישראל, הייתה נותנת לו אישור עבודה זמני דרך אותן חברות שמעסיקות עובדים זמניים, הייתה נותנת לו אשרה ללוח זמנים שאפשר לטפל בו, לא חודש בחודשו.

אביטל קדרון: זה מעקר את כל הפעילות של כל משרדי הממשלה מימינך ומשמאלך מכל יכולת לתת להם איזשהו פתרון.

אביטל קדרון: הייתה נותנת או מכינה להם דרך המוסדות המוניציפליים כיתות במתנ"סים לנושא של אולפן בעברית ומשלבת אותם אחרי שלושה חודשים במערכת החינוך.

אביטל קדרון: כלומר היינו מכינים סל סגור שמבין שאי אפשר לצאת לעבודה בלי שיש פתרון לילדים.

אביטל קדרון: היא הייתה נותנת להם יכולת להשתלב במה שהם יכולים לעשות דרך אותם מקומות קיימים.

אביטל קדרון: זה לא היה עולה לנו אגורה שחוקה אחת כדי לעשות את התוכנית וליישם אותה.

אביטל קדרון: מה אנחנו עושים?

אביטל קדרון: אנחנו דוחפים אותם למקומות האלה ודוחפים אותנו ללכת לבתי המשפט כדי לאלץ אתכם לעשות את הדברים האלה.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, הדברים מאוד ברורים וחדים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לשני חברים שלנו.

אבתיסאם מראענה: בן אלבז, בן זוגה של ילנה וילנה בת זוגו של בן.

אבתיסאם מראענה: אתם ביחד?

בן אלבז: כן, אנחנו ביחד.

בן אלבז: אני מדבר בעברית והיא מדברת ברוסית תחת תרגום.

בן אלבז: אני רוצה להציג את עצמי.

בן אלבז: אני עזבתי את ישראל לפני שש שנים לטובת לימודי רפואה באוקראינה, ושם הכרתי את לנה בשנה הראשונה ללימודי הרפואה.

בן אלבז: לנו יצא להגיע לארץ ולחוות את כל התהליך בשטח.

בן אלבז: אני חייב להגיד שמדברים כאן נורא יפה ונאמרים דברים מהממים, אבל יש פער גדול בין מה שקורה בשטח לבין מה שנאמר כאן.

בן אלבז: כשאנחנו מנסים להשיג את משרד הקליטה, האוכלוסין וההגירה או כל דבר אחר, אי אפשר להשיג בטלפון.

בן אלבז: כשמגיעים אליהם פיזית צריך לעמוד בחוץ מ-06:00 בבוקר.

בן אלבז: גם כשהגענו לפני חודשיים זה לעמוד מ-06:00 בבוקר בגשם.

בן אלבז: ממתינים עד השעה 12:00 ואז מגיעים אל השומר כשאנחנו בראש התור והוא אומר לנו שאין כניסה, אי אפשר להיכנס.

בן אלבז: אף אחד לא מספק לנו תשובות בשום מקום.

אבתיסאם מראענה: כשהגעת לאותו סניף של רשות האוכלוסין מה חיפשת שם?

בן אלבז: חיפשנו אם יש אישורי עבודה לפליטים, לאנשים שהגיעו לכאן בעקבות המלחמה.

בן אלבז: לאחר שלוש-ארבע פעמים שהגעתי לשם דיברתי עם המנהלים, והמנהל אמר לי ללכת לעבוד בשחור, לאף אחד לא אכפת, לא נעשה לכם כלום.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

בן אלבז: בת הזוג שלי היא רו"ח באוקראינה והיא אוהבת ללכת בדרך הישר.

בן אלבז: היא כל הזמן אומרת לי, גם אם אני אלך לעבוד כאן, אני רוצה לשלם מיסים, אני רוצה לקבל ביטוחים, אני רוצה להיות כמו כולם.

בן אלבז: אני לא רוצה להרגיש שונה.

בן אלבז: זה נותן פרצה למעסיקים לנצל אותם ולא לשלם להם שעות נוספות או שכר ראוי, כי בעצם אף אחד לא עוקב אחרי זה וזה לא מעניין אף אחד.

בן אלבז: רק שנייה, אני מאוד נסער ועצבני, מצטער.

אבתיסאם מראענה: אתה במקום הנכון לבכי.

בן אלבז: זה מעבר לבכי, זה להיתקל בבירוקרטיה מתישה כל יום מחדש.

בן אלבז: זה להתקשר למשרד הפנים כשאומרים לך להזמין תור באינטרנט ולהקיש תעודת זהות כשאין להם תעודת זהות.

בן אלבז: זה להיכשל במכשולים בכל יום.

בן אלבז: מה אנחנו אמורים לעשות?

בן אלבז: עם מי אנחנו אמורים לדבר?

בן אלבז: למי אנחנו פונים?

בן אלבז: אין תשובות בשום מקום.

בן אלבז: כל יום יש לנו חומה של בירוקרטיה.

בן אלבז: גם כשאני רוצה לפנות למשרד הפנים ולפתוח תא משפחתי, אומרים לנו להביא את המסמכים שלנו מאוקראינה.

בן אלבז: אנחנו לא יכולים, איך היא תטוס לאוקראינה להביא את המסמכים?

בן אלבז: יש טיסות?

בן אלבז: מה אנחנו אמורים לעשות?

בן אלבז: נוצר מצב שאני יוצא לעבוד למרות שאני צריך ללמוד ויש לי מבחן ברפואה עוד מעט.

בן אלבז: הגעתי לעבוד במקומות כמו יריד חבר ויצא לי לנהל יריד חבר, אולם עם 60 מעסיקים מהגדולים במשק בארץ.

בן אלבז: כולם פשוט רודפים אחר עובדים ואין עובדים.

בן אלבז: היא נמצאת לידי והם אומרים שהם מאוד רוצים להעסיק אותה אבל הם לא יכולים בצורה הזאת.

בן אלבז: איך נשלם לה, במזומן?

בן אלבז: איך נבצע לה העברה בנקאית לבנק שאין לה?

בן אלבז: איזה תלוש נוציא לה?

בן אלבז: מה נעשה?

בן אלבז: המשק זקוק לעובדים וידיים עובדות.

בן אלבז: נמצאים כאן אנשים רציניים שרוצים לעבוד, אנשים משכילים, ואין את האופציה.

בן אלבז: זה יפה שאין אכיפה, אבל בשטח זה לא קורה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד לך תודה.

אבתיסאם מראענה: במינימום מילים הצלחת לספר סיפור אחד שלם.

אבתיסאם מראענה: אני מפרגנת לך על ההופעה שלך, עשית עבודה מהממת.

אבתיסאם מראענה: גברתי, בבקשה.

Olena Hrabovetska: (מדברת בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) שלום קוראים לי ילנה, אני הגעתי מאוקראינה.

Olena Hrabovetska: אני הגעתי מאוקראינה בלילה בין 2 ל-3 במרץ.

Olena Hrabovetska: תסלחו לי, זה יהיה אמוציונאלי כי אין לי כבר כוחות להסביר איך מרגישים תושבי אוקראינה שנמצאים פה.

Olena Hrabovetska: גם שהדבר היחיד שאנחנו יודעים זה לחכות.

Olena Hrabovetska: לצערנו מתי שאנחנו פונים לרשויות כל שהן, אני בטוחה שבמילים אתם רוצים לעזור באופן מקסימאלי.

Olena Hrabovetska: אבל זה לצערי רק במילים.

Olena Hrabovetska: כי מתי שאנחנו באים בפועל מתחיל 'אוי', 'תחכו', 'לא היו הנחיות', 'לא היו פקודות' ולא היה כלום.

Olena Hrabovetska: אם יש שאלה בעניין – אתם יודעים – דברים אלמנטריים, כמו לקבל ביטוח רפואי כל שהוא; ואני לא מדברת על כך שבישראל המחיה מאוד יקרה.

Olena Hrabovetska: אנחנו נמצאים פה כבר 3 חודשים וברור שיש צורך באיזו שהיא עבודה.

Olena Hrabovetska: ומתי, זה קורה מאוד לאט.

Olena Hrabovetska: לא מדובר על בן אדם אחד או 2, מדובר על עשרות אלפים של אנשים שכעת נמצאים בישראל, הם צריכים עזרה.

Olena Hrabovetska: הם צריכים עזרה לפחות להרגיש בבטחה פה, כי אנחנו נמצאים באי ודאות.

Olena Hrabovetska: אין לנו תשובות יש לנו גם תשובה אחת לחכות.

Olena Hrabovetska: לאן שלא פנינו, אין שום תשובה, אין תאריכים.

Olena Hrabovetska: אני מאוד מודה על כך שמקבלים את ילדי אוקראינה לבתי ספר.

Olena Hrabovetska: אבל תסלחו לי, כעבור חודשיים וחצי לקלוט רק 200 ילדים?

Olena Hrabovetska: כאשר יש אלפים?

Olena Hrabovetska: יש אלפי ילדים ויש משפחות שצריכות לתת לילדים דברים אלמנטריים, בגדים, אוכל.

Olena Hrabovetska: אני לא יכולה למצוא את המילים לכך שזה כל כך אבסורדי כאשר שואלים בסדר, תספקו מסמכים על כך.

Olena Hrabovetska: למשל אני ובן שאנחנו זוג שאנחנו נשואים.

Olena Hrabovetska: אני לא יכולה לספק מסמכים כי זה היה לא שלי, אני הגעתי לישראל בגלל שהתחילה מלחמה, זה לא בגלל שזו בחירה שלי להגיע להשתמש ברגע.

Olena Hrabovetska: אני אזרח שומר חוק אני רוצה לעשות מהצד שלי את הכול בצורה נכונה, שלא יהיה – זאת אומרת שלא אבייש את המדינה שלי, שלא אראה שאנחנו מהווים איזה שהם פורעי חוק.

Olena Hrabovetska: אנחנו רוצים לפחות לדעת על מה אנחנו יכולים לסמוך.

Olena Hrabovetska: אני בטוחה שאני יכולה להגיד בצורה בטוחה בשם כל – נאמר ככה – בשמי ובשמם של אזרחי אוקראינה שאולי אנחנו לא צריכים כל כך עזרה כלכלית, אישור עבודה ואנחנו נוכל לעבוד ואנחנו נוכל לעזור בעצמנו לארגן את חיינו, אבל אין לנו כלום.

Olena Hrabovetska: לצערי כל זה קורה בצורה איטית מאוד.

Olena Hrabovetska: אין שום תשובה.

Olena Hrabovetska: הייתי במשרד הפנים 5 פעמים.

Olena Hrabovetska: מתוכן 3 פעמים פשוט לא הכניסו אותי בכניסה, בגלל שאמרו שאין לאוקראינים שום חדשות, ו-'לא יגידו לכם כלום', 'חכו, חכו, חכו'.

Olena Hrabovetska: מתוך זה פעמיים אני נכנסתי בכל זאת פנימה, ובפנים אמרו לי אותו דבר.

Olena Hrabovetska: אחר כך אמרו לי תקבעו תור באינטרנט.

Olena Hrabovetska: באתר אין אפילו שפה רוסית.

Olena Hrabovetska: אי אפשר, זה בלתי אפשרי לקבוע ככה תור.

Olena Hrabovetska: בסוף אני יודעת אנגלית, אבל אין אפילו שפה אנגלית באתר.

Olena Hrabovetska: אין כל ממשק.

אבתיסאם מראענה: מה זה הממשק הזה?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תורים במערכת לכל מיני מוסדות.

אבתיסאם מראענה: זה מיועד ספציפית לפליטות אוקראינה?

קריאה: לא.

Olena Hrabovetska: (מדברת בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אני לא מבינה פשוט למה, אם אין תשובה מדויקת למה לשלוח הביתה?

Olena Hrabovetska: שולחים לאתר, פשוט מהיד לחוץ.

Olena Hrabovetska: פשוט אנחנו מסתובבים סביב עצמנו.

Olena Hrabovetska: אני מודה מאוד לכל מי שעוזר לאוקראינים.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

Olena Hrabovetska: (מדברת בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) הייתי רוצה להודות לאלי, היא עוזרת בתל אביב, פניתי לשם כמה פעמים.

Olena Hrabovetska: היא עושה עבודה מאוד טובה.

Olena Hrabovetska: אבל לצערי, נאמר, מהצד.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת תשובות לזה.

אבתיסאם מראענה: אני פונה לרשות האוכלוסין, יש לכם מוקד שקוראים לו סימי, זה מוקד מאוד חשוב ונתמך.

אבתיסאם מראענה: הוא אמנם נותן שירותים לעובדות ועובדים זרים שהגיעו בהסכם, יש לכם שם שפות והכל, אתם יכולים בקלות להנגיש את סימי לאותם אנשים.

אבתיסאם מראענה: אם צו השעה הוא לא זה שמקבל את הפניות של אותם מקרים שמדברת אליה אלנה, תנו לה תשובות.

אבתיסאם מראענה: אומרים לה ללכת לממשק באתר ולהתגלגל בינתיים, אל תפריעי.

אבתיסאם מראענה: היא הולכת, אין לה תעודת זהות, הממשק לא באנגלית, הוא לא ברוסית.

אבתיסאם מראענה: מישהו יכול להסביר לי למה הן צריכות וצריכים לעבור את כל הדבר הזה?

אבתיסאם מראענה: מצד אחד ננגיש להן שירות של בריאות הנפש, אבל מצד שני הדבר הבסיסי, לקבל מענה מה היא צריכה לעשות ואיזה ממשק, הדבר הזה לא מונגש.

אבתיסאם מראענה: עם כל הכבוד, זו לא פעם ראשונה שאנחנו מול אוכלוסייה זרה שלא מדברת עברית.

אבתיסאם מראענה: יש לנו עובדות ועובדים זרים שאתם מולם.

אבתיסאם מראענה: השאלה שלי היא כזאת, איזה פתרון אתם נותנים לה?

רונית אליאן: אני אחדד שזימון התור ללשכות בתחום שהבחור פה ביקש הוא לא דרך האפליקציה.

אבתיסאם מראענה: מה זה תחום?

אבתיסאם מראענה: איזה תחום?

רונית אליאן: התחום של האשרות, מתן מעמד לבת הזוג שלו במסגרת הזו, זה לא דרך האפליקציה.

בן אלבז: אני מדבר על שני דברים נפרדים.

אבתיסאם מראענה: חכה, אני צריכה תשובות.

אבתיסאם מראענה: זאת אומרת שאם יש בני זוג שאינם נשואים, לאן הם פונים?

רונית אליאן: הם שולחים ברמה העקרונית מייל ללשכה שמטפלת באזור מגוריהם.

רונית אליאן: יש את רשימת המיילים באתר.

רונית אליאן: הלשכה יוצרת איתם קשר לזימון הריאיון וגם מציגה להם מה הם צריכים להמציא במועד הגשת הבקשה.

אבתיסאם מראענה: האם הגשת למייל שרשום שם?

בן אלבז: אני הגעתי לשם.

בן אלבז: כשמגיעים לפגישה הם אומרים להביא תעודת יושר מהמשטרה באוקראינה.

אבתיסאם מראענה: מהמם.

בן אלבז: לא ניתן לעשות דבר כזה.

בן אלבז: תציג לנו מסמכים מאוקראינה שהיא לא נשואה, רק היא יכולה לבקש אותם באוקראינה, אפילו לא על ידי נוטריון או עורך דין.

בן אלבז: רק היא פיזית.

בן אלבז: אנחנו לא יכולים להביא את המסמכים אז זה נתקע בירוקרטית כל הזמן ואין לנו איך להתקדם.

אבתיסאם מראענה: תשובתך גברתי?

רונית אליאן: המדיניות כרגע היא שנתיני אוקראינה שרוצים להיכנס להליך איחוד משפחות אמורים להמציא את כל המסמכים הנדרשים על פי נוהל איחוד משפחות.

רונית אליאן: אני מעריכה שאת המסמכים האלה ניתן לקבל גם בשגרירות האוקראינית בישראל, למיטב הבנתי.

אבתיסאם מראענה: רומן, זה נכון?

אבתיסאם מראענה: האם זה אפשרי לקבל את כל מה שהם מבקשים דרך השגרירות?

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) בעקבות הפעולות הצבאיות, הממשלה שלנו עובדת בצורה מתוגברת, יש לנו גם תורים אונליין, אבל אנחנו ביטלנו אותם.

רומן קוטוויץ: זאת אומרת עכשיו כל אזרחי אוקראינה שנמצאים בישראל יכולים להגיע לשגרירות מיום שני עד שישי, בשעות צהריים בלי כל הירשמות מוקדמת.

רומן קוטוויץ: זאת אומרת אנחנו באים לקראת אזרחינו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: (מדברת בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אדוני השגריר השאלה הייתה אם אפשר לקבל דרככם - - -

רומן קוטוויץ: (מדבר בשפה הרוסית – להלן תרגום חופשי) אני מבין, תראי, מהיום הראשון של המלחמה השגרירות הפיצה מידע בשלל דרכים, בישראל, על ההגבלות שקיימות בעקבות הלחימה.

רומן קוטוויץ: הדבר הכי בסיסי זה למשל מסמכים.

רומן קוטוויץ: כן?

רומן קוטוויץ: זו הבעיה העיקרית.

רומן קוטוויץ: שכל האנשים שמגיעים לישראל, נדרשים להציג מסמכים מסוימים, מה שלא מתאפשר היום היות ויש באוקראינה מלחמה.

רומן קוטוויץ: אנחנו הגענו להחלטה, וכמובן שהשגרירות יידעה את הרשויות בישראל, שזה בלתי אפשרי.

רומן קוטוויץ: ביקשנו מממשלת ישראל להיכנס לנעלי האנשים, לא לדרוש מסמכים כאלה.

רומן קוטוויץ: אנחנו הגענו לפשרה, כל האנשים שצריכים מסמכים מגיעים לשגרירות ואנחנו עושים להם פרוצדורה אחרת במקום זה.

רומן קוטוויץ: בעיקרון זה עובד.

רומן קוטוויץ: אבל היו מקרים מסוימים שהרשויות לא קיבלו את המסמכים שלנו, המציאו כל מיני תירוצים, או מבקשים עבור אדם ספציפי משהו אחר.

רומן קוטוויץ: זאת אומרת קורים גם מקרים כאלה של בירוקרטיה.

רומן קוטוויץ: מה שהכי מעניין, שבעיקר לא סובלים האנשים שלנו שמגיעים הנה בתור תיירים, אלא בעיקר נשות ישראלים.

רומן קוטוויץ: זה משפחות של ישראלים.

רומן קוטוויץ: זה מה שהכי הדהים אותנו.

רומן קוטוויץ: אנחנו מבינים איך אתם מתייחסים לאזרחי אוקראינה, אנחנו רואים.

רומן קוטוויץ: אבל הרי אלה המשפחות של האזרחים שלכם, תלכו לקראתם.

אבתיסאם מראענה: תודה, אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: גברתי, רונית, אני לא קיבלתי תשובה, את אומרת שהוא יכול לעזור, אבל הוא יושב פה ואומר שהם מצטערים.

רונית אליאן: אני הבנתי ממנו שאימות מסמך זה בעיה, אבל הצגת מסמך זה אפשרי.

רונית אליאן: זה מה שאני מבינה.

רונית אליאן: האדון טוען שהוא לא יכול להציג את המסמכים, גם לא דרך השגרירות האוקראינית בישראל.

רונית אליאן: אני רק אוסיף שאני אשמח לבדוק את הנושא הזה מול הגורמים המקצועיים הרלוונטיים ברשות ונבחן את הסוגייה הזו.

רונית אליאן: רשמתי את זה בפניי.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: לגבי העבודה, אלנה שאלה שאלה מצוינת.

אבתיסאם מראענה: היא ובן אומרים שהיא תלך לעבוד בחברת הייטק, כאחות בבית חולים או כמנקה איפשהו.

אבתיסאם מראענה: בעצם איך משלמים לה את הכסף?

אבתיסאם מראענה: שחור?

אבתיסאם מראענה: במזומן?

אבתיסאם מראענה: איך משלמים כסף?

אבתיסאם מראענה: מישהו יכול להסביר לי איך הדבר הזה הולך לעבוד עד סוף יוני או שנתחיל להיכנס למעגל שאנחנו יודעות מה זה?

אבתיסאם מראענה: מישהו יכול להסביר לי?

אבתיסאם מראענה: אני מאוד מודאגת.

נעמי דניאל: זה נושא שאנחנו צריכים לבחון.

נעמי דניאל: כמו שאמרנו לגבי שאר העובדים הזרים, המעסיק יוציא תלוש כמו שהוא נדרש לגבי שאר העובדים.

נעמי דניאל: לא אמורה להיות הבחנה ביניהם לבין עובד זר אחר.

נעמי דניאל: ברגע שהם עובדים ללא אכיפה הם יהיו ככל העובדים הזרים.

נעמי דניאל: הם יקבלו שכר שלא יפחת משכר המינימום, זכויות לגבי ביטוח רפואי וכנ"ל לגבי התשלום.

נעה בן שבת: זה נוגע לאישור העסקה, אבל הוא לא נוגע לשאר החובות של מעסיק או מי שמשלם כספים בישראל.

אבתיסאם מראענה: יש פה משהו שאנחנו לא מצליחות להבין.

אבתיסאם מראענה: האם יש אי אכיפה על עבודה ולא רק על השהייה?

אבתיסאם מראענה: כלומר, מי שעובד אין אכיפה.

אבתיסאם מראענה: מי שעובד פה בארץ לפי ההודעה של משרד הפנים, יש אי אכיפה על עבודה, נכון?

נעמי דניאל: נכון.

אבתיסאם מראענה: ויכולים לשהות.

משה שויגר: אני רוצה לחדד את זה, טעיתי במה שאמרתי קודם.

משה שויגר: אי אכיפה של העסקה זה רק כנגד מי ששהה פה חוקית לפני תחילת המלחמה ונכנס לפה בתקופת המלחמה.

משה שויגר: אי אכיפה של הרחקה זה לגבי כולם.

נעה בן שבת: אתה אומר שהקבוצה השלישית ששהתה פה לפני המלחמה באופן לא חוקי, אתם גם תאכפו את איסור ההעסקה שלהם.

משה שויגר: כן.

משה שויגר: זה ייבחן על ידי השרה בסוף התקופה הזאת.

נעה בן שבת: מי ששהה קודם.

אבתיסאם מראענה: אין אכיפה על שהייה, אבל מי שנמצא בישראל לפני המלחמה יש אכיפה על עבודה.

משה שויגר: רק כנגד לא חוקיים.

אבתיסאם מראענה: כן.

קריאה: אז איך הם יתקיימו?

אבתיסאם מראענה: שאלה מצוינת.

קריאה: השאלה היא שאלה משפטית.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: אני אתן לחברות שלנו מהמוקד לפליטים, דוקטור איילת עוז.

נפתלי יעבץ: אני רק רוצה להוסיף נקודה קטנה.

נפתלי יעבץ: תוך כדי השיחה כאן עם ידידי משה, אנחנו אחרי זה נסנכרן בינינו את המידע באופן מסודר ונוציא אותו בהודעת סמס לכל האנשים שרשומים אצלנו, ככה שהם יקבלו את המידע, מי שלא התחבר לתקשורת או לא שמע.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מי שלא נרשם לא יקבל.

אבתיסאם מראענה: מה עם השאר?

אבתיסאם מראענה: זו שאלה מצוינת.

נפתלי יעבץ: זה חצי.

אבתיסאם מראענה: צריך לעבוד יחד כמשרדי ממשלה, מה שיש לכם בצו השעה זה אחד.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שהמספרים נמצאים ברשות האוכלוסין.

נפתלי יעבץ: אין לנו מספרי טלפון.

נפתלי יעבץ: אנחנו ננסה לבחון באיזו דרך אנחנו יכולים.

משה שויגר: אין לנו פרטי התקשרות של החצי השני.

אבתיסאם מראענה: מה קרה כשהוא נכנס לארץ?

משה שויגר: מחתים דרכון ונכנס.

אבתיסאם מראענה: אין לכם איך לתקשר אתו או איתה?

משה שויגר: אם הוא לא פונה ונותן לנו את הפרטים.

נפתלי יעבץ: יש לנו את הפרטים של מי שהגיש בקשה מקוונת, כמובן גם של המזמין שלו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז באופן יזום לשלוח להם את ההודעות האלה.

נפתלי יעבץ: כן, זה מה שאמרתי.

אבתיסאם מראענה: זה לא מספיק, אני חושבת שהגיע הזמן שנצא מהכאוס הזה.

אבתיסאם מראענה: פתאום יש הודעה משרת הפנים, אנחנו מבינות שיש פה אירוע, לאט לאט אנחנו מבינות את הגודל שלו.

אבתיסאם מראענה: צריך לקחת אחריות על הידיעה הזאת עד ה-30.06.

אבתיסאם מראענה: האנשים האלה יעבדו, חל עליהם חוק של עובדים זרים, הם יכולים לעבוד, מנפיקים להם תלוש.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ודורשת עד סוף היום, לפני שיהיה פה כאוס.

אבתיסאם מראענה: יצאנו בחגיגה ותכף נפתח בקבוק שמפניה ונבין שיש פה איזה אירוע.

אבתיסאם מראענה: סבבה, פרגנו לו.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת עד סוף היום שתצא הודעה מסודרת מכל משרדי הממשלה שמעורבים בתהליכים של אותם פליטים מאוקראינה.

אבתיסאם מראענה: תדברו גם על אלה שנמצאים בישראל לפני המלחמה.

אבתיסאם מראענה: שלא יהיה פה כאוס, אלה חושבים שמתחילים לעבוד ואין אכיפה, יש אכיפה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה לעשות סדר.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה שתשלחו את המסרונים שאתם שולחים גם לוועדה, אני רוצה לראות את הנוסח.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שהנוסח שיוצא יהיה מונגש באוקראינית וברוסית, שגם החברים והמשפחות יקבלו את ההודעה בעברית.

נפתלי יעבץ: כל ההודעות שלנו - - -

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שלשגרירות אוקראינה יהיה בעמוד שלה הנגשה של המידע.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מהארגונים האזרחיים שאתם עוזרות ועוזרים לנו לקבל את המסרון הזה.

אבתיסאם מראענה: תצליבו את המידע ותקבלו את המסרון.

אבתיסאם מראענה: בבקשה לא לזרוע כאוס, הגיע הזמן שהאנשים האלה יידעו בדיוק מה מגיע להם ומה לא מגיע להם.

אבתיסאם מראענה: הדבר הזה צריך להיות מסודר וברור.

אבתיסאם מראענה: דוקטור איילת עוז, בבקשה.

איילת עוז: אני מאוד הצטערתי לשמוע על העדכון.

איילת עוז: בדיוק רציתי לחדד כמה נקודות ואז מתברר שכל הדיון הזה היה על בסיס מוטעה.

איילת עוז: אני כן רוצה לומר שני דברים משמעותיים לגבי הבשורה או ההודעה האחרונה לעניין מי שהיו בארץ לפני.

איילת עוז: ראשית, מדובר בהפרה ברורה של פסק הדין של השופטת אגמון גונן שדיברה על האוכלוסייה שהייתה בישראל לפני, והבהירה שלא לאפשר עבודה לאוכלוסייה שהייתה בישראל לפני ונמצאת תחת הגנה זמנית זו הפרה של הזכות החוקתית שלהם לכבוד.

איילת עוז: כבודה ואנחנו היינו בדיון אחר על הגנה זמנית ממש לפני שעה, ושוב אנחנו רואים שכשקובעים הגנה זמנית בלי לעשות חשיבה לפני, התוצאה היא פגיעה בזכויות אדם.

איילת עוז: מעבר לזה, אני רוצה להצביע על עוד דבר שהוא חוסר הגינות אנושית בסיסית.

איילת עוז: ב-27.02, שלושה ימים אחרי פרוץ המלחמה, הודיעה רשות האוכלוסין באתר שלה על אותה מדיניות הגנה זמנית למי שהיה בישראל לפני, וכתבה במפורש בהודעה שלה שאין צורך לפנות בבקשה פרטית למקלט בעקבות הלחימה באוקראינה.

איילת עוז: כלומר, היא הרגיעה את כל אלפי האנשים שהיו בישראל, אתם לא צריכים ללכת להגיש בקשות פרטניות למקלט, אנחנו מבינים את חומרת המצב ואנחנו מגינים עליהם.

איילת עוז: לו היו מגישים ב-27.02, הרי לפחות מי שהיה פה שנה כבר היה זכאי לקבל היעדר אכיפה לפי נוהל הגשת בקשות מקלט של הרשות.

איילת עוז: אז מה עשתה הרשות?

איילת עוז: אמרה להם לא, אל תגישו, והיום שלושה חודשים אחר כך היא אומרת להם שלא יהיה להם אי אכיפה.

איילת עוז: זה לא רק לא חוקי כי זו הפרה מפורשת של פסק הדין, זה גם באמת התנהגות לא הגונה ברמה הכי בסיסית.

איילת עוז: אני מאוד מקווה שעד סוף היום הדבר הזה ישתנה גם על ידי הרשות.

אבתיסאם מראענה: צודקת, כשצודקות צודקות.

אבתיסאם מראענה: כשאומרים לאותה אוכלוסייה לא להגיש מעמד והכל בסדר, אתם מובטחים, אין לכם גם לאן לחזור.

אבתיסאם מראענה: אני לא יודעת אם יש להם בתים שם - - -

איילת עוז: אמרו להם שאין שום צורך בפרטני, אנחנו רואים את התמונות בדיוק כמוכם.

איילת עוז: אחר כך משתמשים בזה נגדם.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מרשות האוכלוסין לקבל את חוות דעתכם למה החרגתם את אותה אוכלוסייה שנמצאת בישראל לפני המלחמה.

אבתיסאם מראענה: מה קרה שהחרגתם אותם.

אבתיסאם מראענה: אתם נוטשים פה קרוב ל-18,000 אזרחים ואזרחיות אוקראינה שנמצאים בארץ.

אבתיסאם מראענה: אתם זורקים אותם ללא נודע, לכלום.

אבתיסאם מראענה: שני, יש לך שלוש דקות.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

שני בר טוביה: אני דוקטור שני בר טוביה מפורום ארגוני הפליטים ומבקשי המקלט.

שני בר טוביה: אני אהיה מאוד קצרה כי הדברים שיושבת ראש הוועדה ואחרים פה אמרו היו נוקבים מספיק.

שני בר טוביה: אני רק רוצה לומר שהדברים ששמענו היום בסך הכל מזכירים לנו שוב שיש בעיה בסיסית בתפיסה של ישראל כלפי זרים שזקוקים להגנה בינלאומית.

שני בר טוביה: שמענו כאן סיפורים ממקור ראשון של איך זה לחיות במדינת ישראל במבוך הבירוקרטי הזה, בלי מספר תעודת זהות ובלי שהזכויות והחובות ברורים, שקופים ומפורסמים.

שני בר טוביה: שמענו הדגמה חיה.

שני בר טוביה: כנ"ל לגבי הסדרי אכיפה, עלו פה הרבה תמיהות וסימני שאלה מה זה הסדר אי אכיפה.

שני בר טוביה: זו מדינת חוק, מה זאת אומרת לתת לבן אדם לעבוד אבל לא לתת לו אישור עבודה?

שני בר טוביה: זה נשמע דבר נורא תמוה.

שני בר טוביה: אני מזכירה את מה שיושבת ראש הוועדה יודעת וכנראה עוד כמה פה בחדר, בישראל יש כמעט 30,000 אנשים שחיים עם הסדר אי אכיפה כבר מאז 2011, האריתראים והסודנים.

שני בר טוביה: מותר להם לעבוד, אבל זה לא כתוב באף מקום.

שני בר טוביה: אין להם אישורי עבודה ויש הסדר אי אכיפה.

שני בר טוביה: בדיוק כמו שאמרת, זה זורע כאוס וזה לא לטובת אף אחד.

שני בר טוביה: הגיע הזמן לתקן את זה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: עורכת דין דינה דומיניץ ממשרד המשפטים, בבקשה.

דינה דומיניץ: תודה רבה.

דינה דומיניץ: אני שמחה ומברכת על ההתפתחות של אי אכיפת עבודה ביחס לנמלטות המלחמה שנמצאות כאן.

דינה דומיניץ: כפי שגברתי וחברי הוועדה יודעים, אנחנו בשיח מתמשך גם עם רשות האוכלוסין, משרד הרווחה והארגונים, מתוך דאגה שמי שלא הובאו לכאן מלכתחילה כקורבנות סחר, ויש גם כאלה, המצוקה וחוסר היכולת לעבוד תדרדר אותן לזנות.

דינה דומיניץ: אנחנו עוקבים אחרי זה גם בכובע של הוועדה הבין משרדית ליישום חוק איסור צריכת זנות והחלטות הממשלה.

דינה דומיניץ: אני מתכוונת לכנס את הוועדה הזו בקרוב כדי לדון בטיוב הנושאים גם עם רשות האוכלוסין, ולראות איך אנחנו יכולים לוודא שאפשרות ההעסקה תמומש ושהן יוכלו לעבוד ולפרנס.

דינה דומיניץ: בעיקר צריך לראות איך אנחנו מצליבים בין דיווחי מצוקה שמגיעים למשרד הרווחה דרך המוקד שלהם, שאולי עשויים להצביע על כך שכבר יש נשים ונשים עם ילדים בפרט שנמצאות באיזושהי מצוקה.

דינה דומיניץ: אולי נוכל לכוון אותן למקומות תעסוקה.

דינה דומיניץ: אנחנו ממשיכים לעקוב ומקווים שהמצב ישתפר והמלחמה כמובן תגיע לסיום בקרוב.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: יהב ארז, דוברת המטה למאבק בסחר בנשים.

יהב ארז: תודה לך יושבת ראש הוועדה על הדיון החשוב הזה.

יהב ארז: הגעתי לכאן כדי לדרוש שיוענקו אשרות עבודה לפליטים ופליטות מאוקראינה, אבל מסתבר שתוך כדי הדיון שרת הפנים אישרה בדיוק את זה.

יהב ארז: אנחנו במטה למאבק בסחר בנשים מברכות על ההחלטה לגבי מי שהגיעו לכאן מאז פרוץ המלחמה.

יהב ארז: אני אסביר בקצרה למה זה חיוני להעניק אשרות עבודה גם למי שהיו כאן לפני כן.

יהב ארז: הפגיעות והדחיקה לשוליים תמיד מובילה למקומות מסוכנים מאוד.

יהב ארז: תעשיית המין אורבת לנשים וילדות במצב פגיע.

יהב ארז: כבר אמרנו והוכחנו איך חוסר היכולת לכלכל מדרדרת מהר מאוד למעגל הזנות.

יהב ארז: אני מדגישה ומזכירה שזנות מביאה על מי שנמצאת בה טראומה מסוג אחר שאף מצב אחר לא משתווה לה.

יהב ארז: אנחנו מקוות שהמשק יקלוט את הפליטים והפליטות וזה באמת ישפר את מצבם, ומזכירות שיש עוד הרבה עבודה עד שנחיה בעולם בטוח שבו אנשים לא עושים ניצול ציני של מצוקה של האחר.

יהב ארז: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך.

אבתיסאם מראענה: ג'יין מנציבות האו"ם לפליטים בבקשה.

Jane Williamson: (מדברת בשפה האנגלית – להלן תרגום חופשי) תודה רבה.

Jane Williamson: יש לי כמה הערות עבורך.

Jane Williamson: קודם כל, כמובן אנחנו מברכים את הדיון היום ביחס לאוקראינים בישראל.

Jane Williamson: זה מאוד מבורך ואנחנו חיכינו לכך.

Jane Williamson: אבל אני רוצה להעיר על מס' פרטים, שאני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב, שיש הצהרה פומבית מאוד חשובה עבור האוקראינים, עבור מעסיקים עבור הרשויות עבור כולם, שזה יהיה מאוד ברור שאנשים יוכלו לעבוד פה.

Jane Williamson: כי זה הבעיה שאנחנו רואים.

Jane Williamson: אנשים מבקשים לעבוד והמעסיקים שואלים 'איזו מין ויזה זו?' 'אתה בטוח שמותר לך לעבוד?', הם לא רוצים את הבעיה, הם לא רוצים את הטרחה, הם מעדיפים להעסיק מישהו אחר.

Jane Williamson: צריך לברר את זה.

Jane Williamson: אנחנו ראינו את זה בשלל מקרים.

Jane Williamson: כמו כן, אני חושבת שחשוב לזכור, שיש אנשים שלא מסוגלים לעבוד.

Jane Williamson: יש אימהות עם ילדים קטנים פה, חלקן יתקשו לעבוד.

Jane Williamson: אם כך עלינו לזכור שאנשים עדיין צריכים גישה לדברים סוציאליים בסיסיים כמו ביטוח רפואי, אפילו אם הם לא מסוגלים לעבוד.

Jane Williamson: אנחנו מעודדים לנתק את עניין הביטוח הרפואי מעניין העבודה.

Jane Williamson: להפוך אותו זמין לאנשים שלא יכולים לעבוד.

Jane Williamson: אני מבינה את ההארכה עד ה-30 ליוני, אבל זה לא כל כך רחוק, ואני לא חושבת שיש מישהו פה בחדר שמאמין שהמלחמה באוקראינה תיגמר עד ה-30 ליוני.

Jane Williamson: מלחמה מונעת יציבות מאנשים.

Jane Williamson: היא שולפת את היציבות מתחת לרגליהם, שאנשים הופכים לפליטים.

Jane Williamson: על המדינה הקולטת זה מה שהיא יכולה על מנת לשקם את היציבות הזו.

Jane Williamson: חלק מכך זה להעניק לאנשים אפשרות לעבוד, ביטוח רפואי, ותחושת יציבות עד שיוכלו לשוב לביתם.

Jane Williamson: כל מה שאני שומעת מפעילים מאוקראינים ושגרירות, שפליטים אוקראינים בישראל רוצים לחזור הביתה כאשר המלחמה תיגמר, ולעזור לשקם את מדינתם.

Jane Williamson: להרחיב על כך, אני חושבת שזה מאוד חשוב למדינה המארחת לחשוב על הרעיון שכאשר הם מארחים פליטים עוזר להם, כי כאשר הם יחזרו למדינה שלהם הם יוכלו לתרום באופן פעיל ויעיל לשיקום המדינה שלהם.

Jane Williamson: זה מאוד חשוב.

Jane Williamson: רציתי רק לציין משהו לעניין החינוך, ש- - - מעודדים מדינות קולטות פליטים כולל ישראל לקלוט את הילדים במערכות החינוך מהיום הראשון שהם במדינה.

Jane Williamson: אני למדתי משנים רבות של ניסיון, שחינוך איננו רק להמשיך את החינוך של הילד, זה מדובר על לשים את הילדים במסגרת יציבה.

Jane Williamson: הילדים עברו טראומה, הם נשלפו מבתיהם, בתי הספר באוקראינה הם במצב של חוסר יציבות.

Jane Williamson: וההרגשה של ללכת לבית ספר כל יום, להיות בחברת ילדים אחרים, להיות בחברת מורים, להיות בחברת מבוגרים אחרים שלא עברו טראומה כמו הוריהם, זה מאוד חשוב לבריאות נפשית לטווח ארוך, ולעתיד הילדים.

Jane Williamson: אם כך, זה מאוד חשוב שלילדים יהיה את הזכות לחינוך.

Jane Williamson: אני חושבת שאנחנו בסוף שנת הלימודים ויש 3 חודשים במהלך הקיץ להתכונן לכך, אנחנו מאוד מעודדים את ממשלת ישראל לעשות את זה.

Jane Williamson: שוב בנוגע לתעסוקה, להבהיר מאוד לקונסול, להורים, לציבור, לכולם שהחינוך פתוח לילדים מאוקראינה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: שרון, את רוצה להוסיף משהו?

שרון הראל: אני אוסיף במילה אחת תודות למדינת ישראל על כך שהיא פתחה את שעריה והצטרפה למדינות העולם שנותנות מענים לפליטים האוקראינים, גם אם זה היה תהליך ארוך יותר שלא קרה בקלות המרבית.

שרון הראל: עיקר המדינות שנושאות בנטל הן המדינות השכנות.

שרון הראל: העובדה שישראל מרוחקת ולא גובלת באוקראינה ובכל זאת קולטת אוקראינים היא בהחלט מוערכת.

שרון הראל: לצד זאת אנחנו נזכיר שימים ספורים לאחר פרוץ המלחמה מדינות אירופה שקלטו עשרות אלפים ומאות אלפים לא רק אפשרו כניסה ללא התניה, אלא אפשרו גם מתן זכויות מלאות לכלל המגיעים, נגישות למערכת הבריאות, לבתי ספר ולאשרות עבודה.

שרון הראל: בכלל מדינות האיחוד האירופי האוקראינים מקבלים סל מלא של זכויות וגישה מלאה.

שרון הראל: אנחנו מעודדים גם את מדינת ישראל לנהוג באותו אופן.

שרון הראל: ככלות הכל, אנחנו מדברים כרגע על מציאות שנוצרה כתוצאה מהמשבר שפרץ.

שרון הראל: אנחנו לא בוחרים להיות פליטים, אנחנו נוצרים, זה נכפה עלינו בנסיבות של מלחמה שפורצת ללא תזמון מתאים, עם העובדה שחלק שהו כאן או לא שהו כאן.

שרון הראל: צריך להתייחס לכולם כאוכלוסייה ברת הגנה שאין לה יכולת לשוב למדינתה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אלישר סטולר, בבקשה.

סטולר: אני רוצה להודות לכם על הזכות שניתנה לי להופיע פה.

סטולר: בין הדברים שנאמרו פה, אם זה ממשרד הרווחה עם הטופס המקוון שמדברים עליו, אנשים לא באמת מקבלים את המענה הזה דרך טופס הסיוע.

סטולר: בתור מתנדב אני עוזר לקהילה שנמצאת כרגע בארץ, נתקלתי בזה המון.

סטולר: אני וחבריי נרשמנו לשם כדי לסייע, אף אחד לא פנה אלינו מתחילת הסיפור.

משה שויגר: לסייע או לקבל סיוע?

סטולר: גם לסייע וגם לקבל סיוע.

סטולר: אני עזרתי גם לאלה שנמצאים פה בארץ בלי מעמד מסוים.

סטולר: הם ביקשו עזרה ואני אישית עזרתי להם למלא את הטפסים.

סטולר: לא קיבלנו מענה עד עצם היום.

אבתיסאם מראענה: הטופס בעברית?

סטולר: הוא בכל השפות האפשריות, גם אוקראינית, גם רוסית, גם אנגלית וגם עברית.

סטולר: עזרתי להם למלא אותו.

אבתיסאם מראענה: כמה זמן עבר?

סטולר: חלקם מילאו אותו בתחילת מרץ ועד עכשיו לא היה מענה.

סטולר: נאלצנו לעזור באופן פרטני ואישי, אספנו כספים מאנשים פרטיים.

משה שויגר: הטופס הדיגיטלי עלה ב-14.04.

סטולר: באחד הקבוצות שראיתי שהטופס הזה קיים, מהרגע הראשון שזה התחיל להיות נפוץ והתחילו לפזר את זה, אז אני פיזרתי את זה, אם זה אני או חברים שלי שמציעים דיור לאלה שאין להם איפה להתגורר, בין אם זה חדר, מיטה או משהו כזה.

סטולר: אף אחד לא פנה אלינו מאז, זה עדיין נשאר שם.

סטולר: לגבי רשות האוכלוסין, יש לי מקרה ספציפי בבת ים - - -

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא נדון במקרה ספציפי, אתה מוזמן באהבה גדולה לפנות לוועדה ואנחנו נדון בזה וננסה לעשות את התיווך.

סטולר: אבל זה מקרה שחוזר על עצמו כדפוס.

סטולר: קרובי משפחה שנמצאים פה במדינת ישראל, אח, אחות, מישהו מקרבה ראשונה שכבר נמצא פה ומהווה תושב ישראל, אותם אלה שהגיעו אליהם מנסים להגיע לרשות האוכלוסין וההגירה ונתקלים בבעיית בירוקרטיה על מנת להוכיח את עצמם כתושבי מדינת ישראל, למרות שהקרבה הראשונה שלהם נמצאים בארץ.

סטולר: אחיו הישיר של אותה אישה או אם של אותו בחור לא מצליחה להגיע לרשות האוכלוסין על מנת לקבל את סל הקליטה שמגיע לה.

סטולר: היא מוצאת את עצמה מתגוררת בבית מלון על חשבון אנשים שמסבסדים אותה באופן אישי או ממשרד הרווחה.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, תודה.

אבתיסאם מראענה: יש משהו אחר?

סטולר: יש עוד הרבה.

Elisheva Turkington: (מדברת בשפה האנגלית – להלן תרגום חופשי) אני רוצה רק לחזור על כל מה שג'יין אמרה.

Elisheva Turkington: אנחנו נמצאים במשבר.

Elisheva Turkington: באמת.

Elisheva Turkington: אנחנו לא יכולים להמשיך לתמוך בפליטים מהכיסים שלנו, מה שעשינו בחודשים האחרונים.

Elisheva Turkington: יש לנו אחריות בסיסית כמדינה, הקהילה במשבר, אין להם כסף, אין להם עבודה.

Elisheva Turkington: אין דירות יותר, אין אירוח בחינם יותר, זה היה פתרון זמני.

Elisheva Turkington: אנחנו צריכים את המשאבים של המדינה.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור אחרונה לרות דיין מדר, מנהלת מחלקת חברה במרכז השלטון המקומי.

אבתיסאם מראענה: גברתי, יש לך דקה וחצי.

אבתיסאם מראענה: נראה שאנחנו לא מצליחים לשמוע אותך, רות, אז תשלחי לנו בבקשה את מה שאת רוצה, ואנחנו בהחלט נהיה על זה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד ממש ממש תודה על הדיון.

אבתיסאם מראענה: זו רק התחלה, זו ההזדמנות שלנו.

אבתיסאם מראענה: פתחתי את הדיון בידיעה משמחת, חשבתי שזה באמת אשרות עבודה.

אבתיסאם מראענה: הייתה תחושה מאוד חיובית ואני רוצה להיאחז בחיובי, קרה תהליך אחד קדימה.

אבתיסאם מראענה: לא נשארנו תקועות באיזשהו מקום רק לדרוש ולא לקבל תשובות.

אבתיסאם מראענה: אני כמובן מברכת את השרה איילת שקד על קבלת ההחלטה לאפשר לאותם פליטות ופליטים לעבוד ואי אכיפה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לקרוא לשרת הפנים איילת שקד על מנת שתבחן את מתן אשרת העבודה לשנה, בדומה למדינות אחרות בעולם.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שמדינות אחרות בעולם התארגנו מהתחלה לסוגייה הזאת של קליטת פליטים.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שמה שקורה, זאת לא המלחמה הראשונה ולא האחרונה שתהיה בעולם.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שמדיניות מלחמה, הגירה ופליטות שאנשים מגיעים אלינו, אני חושבת שהגיע הזמן שתהיה לנו מדיניות של קליטה של אותם פליטים ופליטות.

אבתיסאם מראענה: הדבר הזה צריך להיות מוסדר, פעם אחת ולתמיד, ולא כל פעם נצטרך להמציא את הגלגל מחדש.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שכמו שקורה במדינות אחרות כפי פליטות ופליטי אוקראינה, אנחנו צריכים להחיל אותו דבר.

אבתיסאם מראענה: נתנו להם באופן אוטומטי מתחילת המלחמה את היכולת לשהות במדינות שקלטו אותם למשך שנה עם אשרות עבודה.

אבתיסאם מראענה: הבטיחו להם את הזמן הזה על מנת שיוכלו להרפות ולהירפא מהמלחמה, לצאת מהטראומה של המלחמה, לבכות, לעבוד, להתפרנס בכבוד.

אבתיסאם מראענה: שתהיה מדינה מחבקת שנותנת את האפשרויות האלה לאותם פליטים ופליטות, שהם בכל מקרה נמצאים אצלנו.

אבתיסאם מראענה: במקום כל פעם לדחות את זה לעוד חודש או חודשיים, כל פעם אנחנו משקללות את זה מחדש.

אבתיסאם מראענה: בשביל מה?

אבתיסאם מראענה: אני שואלת את השאלה הזו.

אבתיסאם מראענה: מה זה נותן לנו?

אבתיסאם מראענה: זה זורע עוד יותר כאוס, ישיבות, מים מינרליים, אתם באים ובאות, תחבורה ציבורית, בשביל מה כל הדבר הזה?

אבתיסאם מראענה: אני באמת שואלת את השאלה הפשוטה הזו.

אבתיסאם מראענה: למה אנחנו עושים ועושות את המהלכים האלה כל פעם מחדש?

אבתיסאם מראענה: בואו ניתן את השנה הזאת, בואו נבטיח להם שיש להם פה שנה.

אבתיסאם מראענה: כולנו נתפלל לכך שהמלחמה תסתיים ואחר כך הם ייצאו מכאן כמו שג'יין מנציבות האו"ם אומרת, הם ילכו מכאן וייצרב להן בזיכרון ובלב שהייתה להם פה חוויה אמיתית של מדינה שרואה אותם.

אבתיסאם מראענה: בואו נעשה את המאמץ ונאפשר להם את השנה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין לקבל חוות דעת בנוגע לסיבות החרגת אוכלוסיית האוקראינים ששהו בישראל לפני תחילת המלחמה והמדיניות החדשה בנוגע לעבודה.

אבתיסאם מראענה: תסבירו לי.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת למשרד הרווחה לאפשר לאזרחי אוקראינה ששוהים ושוהות בישראל מלפני תחילת המלחמה גישה לכלל השירותים הניתנים במסגרת מנגנון צו השעה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לכל משרדי הממשלה לעבוד בשיתוף פעולה עם השגרירות האוקראינית בישראל על הנגשת השירותים והמידע בנוגע לזכויות המגיעים לאוכלוסיית הפליטות והפליטים.

אבתיסאם מראענה: הוועדה דורשת לשלוח הבהרה לאזרחים ולאזרחיות אוקראינה לגבי המעמד שלהם לפי הקבוצות עליהן דובר בדיון, וכן לגבי המשמעויות הנגזרות ממעמד זה, עבודה, ביטוח רפואי וכדומה.

אבתיסאם מראענה: כלומר שהכול יהיה ברור.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת בלי כאוס.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין לבחון הקלה בהגשת מסמכים לרשות האוכלוסין, ולמזער את הסבך הבירוקרטי.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה שתגידו לי מה אתם עושים.

אבתיסאם מראענה: תכתבו לי מכתב עם תשובה לשאלה הזאת, מה אתם עושים על מנת להקל על בן ואלנה, להקל על כל מי שדורש את השירות ולא מקבל אותו.

אבתיסאם מראענה: הנגשת הטיפול הנפשי לפליטות ולפליטים.

אבתיסאם מראענה: שמחנו מאוד לשמוע שמשרד הרווחה מאפשר מענים נפשיים לנמלטי המלחמה.

אבתיסאם מראענה: נבקש לקבל את הפירוט על המודל המוצע לצורך בחינה בהקשרים של מענים הניתנים לעובדות ועובדים הזרים בישראל.

אבתיסאם מראענה: בהחלט נחשפתי פה למודל מדהים ומהמם, הייתי רוצה לחבק אותו ולקחת אותו לעובדות ועובדים זרים שנמצאים בישראל.

אבתיסאם מראענה: דיון המעקב לא יהיה בעוד חודש, הוא יהיה בעוד שבועיים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה רבה למנהלת הוועדה מיכל דיבנר כרמל.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה לעורכת הדין שלנו נעה בן שבת.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה ליעל אורבך מהלשכה שלי בענייני הוועדה, לדובר נועם עינב, לחבר שלנו דובר כנסת ישראל מאיר.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לכם חברות וחברים ותודה לטל.

אבתיסאם מראענה: אתן עושות עבודה מצוינת ומקצועית.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לארגונים האזרחיים ולכל מי שהגיע.

אבתיסאם מראענה: בן ואלנה, אני רוצה לאחל לכם בהצלחה, שתבנו כאן בית ויהיו לכם ילדים וילדות אם תרצו בכך.

אבתיסאם מראענה: אם לא, פשוט שתהיו מאושרות ומאושרים.

בן אלבז: תודה רבה, אנחנו מקווים מאוד.

בן אלבז: האמת, אחרי כל המסע המתיש הזה, כמעט ועזבנו לקנדה.

אבתיסאם מראענה: אל תעזבו, חכו בסבלנות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה רבה למשרד הרווחה, רשות האוכלוסין, דינה דומיניץ, משרד המשפטים, משרד החינוך, משרד הכלכלה וזרוע העבודה, תודה רבה לכולם.

אבתיסאם מראענה: תודה לרומן משגרירות אוקראינה, תודה לנציבות האו"ם, למוקד, לדוקטור שני.

אבתיסאם מראענה: תודה לכולם, הדיון הסתיים ואנחנו נהיה בקשר בקרוב.

אבתיסאם מראענה: הישיבה נעולה.