ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 265, 2022-05-15 12:30

גלעד קריב: מכובדיי, שלום לכולם.

גלעד קריב: צוהריים טובים.

גלעד קריב: ברוכים המתכנסים והמתכנסות.

גלעד קריב: אנחנו פותחים ישיבה שרובה תובל על ידי עמיתנו חבר הכנסת אוסאמה סעדי בנושא אישור הצעות צווי עיריות ומועצות מקומיות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שרשויות מקומיות רבות ממתינות לאישור הצווים לטובת ייעול פעולות האכיפה של חוקי העזר.

גלעד קריב: רוב המלאכה, כפי שקרה גם בפעם הקודמת, תופקד בידי חבר הכנסת סעדי שיוביל את המאמץ ואנחנו נדאג בשבועות הקרובים גם לקבוע, בתיאום איתו, מועד נוסף להשלמת המשימה אל מול רשויות מקומיות נוספות שהצווים שלהן נמצאים על שולחננו.

גלעד קריב: אני אחזור ואציין שזה יום בו לוחם הימ"מ נעם רז יובא למנוחת עולמית.

גלעד קריב: נזכיר גם את התאריך העברי, י"ד באייר, שהוא יום פסח שני, חג ההזדמנות השנייה של הלוח העברי.

גלעד קריב: אני מבין שהיום לא נעסוק בחופי הכנרת אבל בתוך כל הקובץ הגדול שנטפל בו, יש גם צווים שנוגעים לחופי הכנרת ולרשויות מסביב ואני מבין שמתמודדים היום עם נזקים מאוד מאוד גדולים בעקבות סופת הרוחות של סוף השבוע האחרון.

גלעד קריב: אנחנו מחזקים את ידם.

גלעד קריב: כדרכנו בקודש נזכיר מי איתנו.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים עורכת הדין יפעת רווה, עורכת הדין שקד הדר והמתמחה אסף יונוביץ.

גלעד קריב: מפרקליטות המדינה, עורכת הדין בת אור כהנוביץ והמתמחה דוד דותן.

גלעד קריב: ממשרד הפנים עורכת הידן נעמה וינברג, עורך הדין שחר פרלמוטר, ברוך הבא, והמתמחה עקיבא רוזיליו.

גלעד קריב: מהמשרד להגנת הסביבה עורכת הדין נטע דרורי, עורכת הדין עדי אייברמס, המתמחה שחר דפני ומר פרד ארזואן.

גלעד קריב: שלום אדוני, סגן מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית.

גלעד קריב: ברוך הבא.

גלעד קריב: נמצאים איתנו נציגי הרשויות המקומיות בעניינן נעסוק היום.

גלעד קריב: ברוכים הבאים מכובדיי.

גלעד קריב: עורך הדין אחמד אלאסד, ראש מועצת לקיה.

גלעד קריב: ברוך הבא אדוני.

גלעד קריב: שמואל זינגר, עוזר ראשי ליועץ המשפטי של עיריית תל אביב-יפו, עלא אגבארייה, יועץ לעיריית טמרה, רואה חשבון זיאד אבו גנים, גזבר מועצת לקיה.

גלעד קריב: חברתנו מירה סלומון ממרכז השלטון המקומי ועורכת הדין אסנת הירש מהמועצה האזורית חוף הכרמל.

גלעד קריב: עורכת הדין גיתית שרמן ממועצת לקיה.

גלעד קריב: נמצא כאן גם מר סוהיל מלחם, ראש מועצת ג'דידה מכר, ברוך הבא אדוני.

גלעד קריב: ברוכים הבאים נציגי השלטון המקומי.

גלעד קריב: אני מקווה שנסיים את כל המשימות לכבודן נתכנסנו.

גלעד קריב: אני רוצה לגשת ישר לעניין ולהעביר עוד מעט את השרביט לחברי חבר הכנסת אוסמה סעדי.

גלעד קריב: אני ביקשתי להוביל את החלק הראשון של הדיון בנושא חוק העזר של מועצה אזורית חוף כרמל.

גלעד קריב: חוק העזר הזה מביא לפתחנו בוועדה פעם נוספת סוגיה תקדימית או מהלך תקדימי שקשור בהכנסת כלי אוכל חד פעמיים העשויים פלסטיק לחופי הים.

גלעד קריב: הנושא הזה כבר נדון בוועדה בחודשים האחרונים בהקשר של חוק עזר של גליל עליון, שם הסוגיה לא הייתה חופי הים אלא שמורות טבע או גנים לאומיים.

טליה ג'מאל: בנהרות.

טליה ג'מאל: לא שמורות טבע שזה כבר באחריות רט"ג.

אסנת הירש: בנחלים.

אסנת הירש: בגליל העליון זה היה גנים ונחלים.

גלעד קריב: ההצעה הזו נדחתה על ידי הוועדה ואם אינני טועה היא חוזרת לפתחנו היום במסגרת הצו של מועצה אזורית חוף הכרמל.

גלעד קריב: גם כאן יתכן שנותרו עדיין חילוקי דעות בין חברי הוועדה ונראה מה נעשה.

גלעד קריב: אני אומר מראש שאני מתכוון בשינויים, בהינתן שינויים משמעותיים והבהרות, לתמוך בעניין.

גלעד קריב: דומני שזו גם דעת הקואליציה בהקשר של חופי ים.

גלעד קריב: אני לא נכנס כרגע וקובע מסמרות לגבי חוקי עזר עתידיים מרשויות אחרות אולי על אזורים שהם לא חופי ים.

גלעד קריב: טוב שנתחיל עם חופי ים כי שם האיום של זיהום הפלסטיק הוא חמור במיוחד ובוודאי נשמע על העניין הזה.

גלעד קריב: אני ישר מגיע אליו כי אני חושב שהוא כרגע שורש העניין.

גלעד קריב: בפתח הדברים אני אעדכן – ומיד נשמע את נציגי הרשות המקומית וגם את נציגי המשרד להגנת הסביבה והתייחסויות משרד המשפטים – ואומר מראש שבאתי בדין ודברים עם השרה להגנת הסביבה והוסכם בינינו שבהינתן נושאים נוספים שכמובן יעלו כאן, אבל כעיקרון לשון החוק תתוקן או תאושר בהתניה שהחוק יאסור על שימוש באותם כלי פלסטיק ולא על הכנסתם.

גלעד קריב: אנחנו חושבים שזה יותר נכון מבחינה חוקתית, מבחינת הסמכויות שיש לרשות מקומית וגם מבחינת ההתנהלות של היום יום.

גלעד קריב: לפעמים אנשים מגיעים לחוף במסגרת יום שלם של פעילות ויש תיק אחד ליום כולו ובתיק הזה גם יכולים להיות כלי פלסטיק לשימוש במקום אחר שהוא לא אסור ומן הראוי להתמקד בשאלה האם מותר להשתמש או לא.

גלעד קריב: זאת סוגיה אחת.

גלעד קריב: הסוגיה השנייה היא לגבי גובה הקנס.

גלעד קריב: אני כבר אומר מר4אש שמבחינתי מדובר כאן בתחיקה תקדימית.

גלעד קריב: יש הרבה מאוד שאלות שקשורות לאופן שהאיסור הזה ייאכף, איך הוא יופעל, מבחינתי אנחנו בתקופת ניסיון ובתקופת ניסיון אנחנו לא נאשר הטלת קנס מרבי אלא בדיוק להפך.

גלעד קריב: מכיוון שמדובר כאן במהלך שמתחיל והוא צריך להתחיל עם הרבה מאוד פעולת הסברה ופעולת חינוך לא ישר עם פעולות אכיפה, מדרגת הקנס תהיה נמוכה.

גלעד קריב: אני אציע לחבריי לא את מדרגת הקנס הכי נמוכה שהיא מתחת ל-100 שקלים אבל את המדרגה שהיא מעליה.

גלעד קריב: אנחנו נתחיל במדרגה הזו שהיא השנייה מתוך שש או שבע מדרגות ומשם נמשיך.

גלעד קריב: נבדוק מה הניסיון המצטבר ומשם נמשיך.

גלעד קריב: כאן אני מבקש התייחסות גם של היועצת המשפטית של הרשות, אבל אני חושב שזאת יותר סוגיה שנקרא לה ממשלתית.

גלעד קריב: עולות כאן שאלות של הגדרות ומה בדיוק הכוונה.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים תחת רושם האירוע בוועדת הכספים של הטלת המס על מוצרי אוכל חד פעמיים ושם נקבעו הגדרות מאוד מרחיבות.

גלעד קריב: כאן, בחוק העזר, יש איזשהו שימוש בשפה כללית אבל אנחנו רוצים להבין מהי הכוונה ומה נכנס לשם.

גלעד קריב: אני הבנתי מהמשרד שיש הבדלים בין ההגדרות בוועדת כספים שהן מאוד מרחיבות לבין הכוונה כאן.

אורי מקלב: מצמצמות.

אורי מקלב: בהתחלה הביאו הגדרה רחבה יותר וצמצמו אותה.

גלעד קריב: זאת אומרת שדווקא ירדו אבל עדיין שם ההגדרות יותר רחבות מאשר כאן.

גלעד קריב: למשל המכלים.

אורי מקלב: ההגדרה שם היא עובי.

אורי מקלב: אין על מכלים.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים להבין.

גלעד קריב: השפה כרגע בחוק אומרת שלא יכניס אדם לאותו אזור, כרגע ההתניה תהיה ש"לא ישתמש אדם באותו אזור בכלי אוכל ושתייה לשימוש חד פעמי העשויים פלסטיק".

גלעד קריב: אז לא צריך את הסיפה.

טליה ג'מאל: את חוק העזר עצמו אנחנו לא יכולים לשנות.

טליה ג'מאל: זה לעניין שימוש.

גלעד קריב: ברור לי אבל אני רוצה להבין.

גלעד קריב: כשאנחנו צריכים להחליט האם אנחנו מוכנים לאשר את ההמרה לקנס המינהלי, אנחנו רוצים להבין במה מדובר ועל איזה כלים מדובר.

אורי מקלב: בחוק הזה כתוב שימוש או הכנסה?

גלעד קריב: כרגע כתוב הכנסה.

אסנת הירש: בחוק העזר כתוב הכנסה.

טליה ג'מאל: בחוק העזר כתוב גם וגם.

אסנת הירש: "לא יכניס אדם לאותו אזור כלי אוכל ושתייה לשימוש חד פעמי העשויים פלסטיק וכולי".

אסנת הירש: המשך המשפט הוא "ולא ישתמש".

גלעד קריב: ולא ישתמש.

גלעד קריב: אתה יכול לאשר את הקנס רק לעניין השימוש.

אסנת הירש: זאת לא פעם ראשונה שיש לנו צו עבירות קנס וזה מאוד מקובל שהייעוץ המשפטי מדייק אותנו ואומר שהסעיף הוא כפי שהוא חל אבל הסנקציה הפלילית תחול רק על חלופה אחת מבין החלופות שמנויות בסעיף.

אסנת הירש: זה כמובן אפשרי וזה בסדר גמור.

אסנת הירש: הכוונה שלנו בביטוי "כלי אוכל ושתייה לשימוש חד פעמי העשויים פלסטיק" הייתה בשפת היום יום.

אסנת הירש: כאשר מליאת המועצה שלי התקינה את חוק העזר הזה, זה היה למעשה בתחילת 2021, הרבה לפני שהנושא של המס על הכלים החד פעמיים עלה בכנסת ולפני שבאמת נכנסו לרזולוציות של עובי, מילימטרים, מיקרונים וסוגי פלסטיק.

אסנת הירש: הכוונה שלנו היא לשימוש הרווח, לאותו כלי שאתה משתמש בו באופן חד פעמי ולכן גם השתמשנו במילים לשימוש חד פעמי, מכיוון שעם השנים אנחנו שמחים לראות שהציבור מבין את הנזקים שגורמים הכלים החד פעמיים והוא עובר לפלסטיק רב פעמי.

אסנת הירש: עם פלסטיק רב פעמי אין לנו בעיה.

אסנת הירש: האזרח מבלה בים, נהנה, אוסף איתו את הפסולת, שוטף את הכלים בבית ומשתמש בהם שוב למוחרת או אחרי שבוע כשהוא חוזר לחוף פעם נוספת.

אסנת הירש: הכוונה שלנו הייתה אך ורק לכלים שלפי אופיים וטבעם הם משמשים לשימוש חד פעמי, דהיינו, משתמשים בהם פעם אחת ומשליכים אותם לפח.

אסנת הירש: ההבחנה הנוספת שחשוב לדייק היא שמדובר על כלים שעשויים פלסטיק.

אסנת הירש: זאת אומרת, אין לנו כוונה – וזה הנוסח שנכנס לחוק העזר שלנו – ואנחנו לא עוסקים בכלים חד פעמיים מחומרים אחרים.

אסנת הירש: לא בקרטון, לא בבמבוק, לא בקנה תירס.

אורי מקלב: כל פקח יהיה מומחה לדעת מתי זאת הצלחת הזאת או הצלחת הזאת?

אורי מקלב: מה דינן של כוסות מקרטון?

אסנת הירש: לצערי הרב אנחנו מיומנים בזיהוי של כלים מפלסטיק חד פעמיים.

אסנת הירש: יש עניין של הפרקטיקה המקובלת.

אסנת הירש: עוד לא קרה לנו שאנחנו נתקלנו בכלי ולא הצלחנו לזהות אם הוא מפלסטיק או לא מפלסטיק.

אורי מקלב: אני מדבר על הפקח.

גלעד קריב: כדרכם של חוקים, בסופו של דבר אתה מיישם אותם ביום יום.

גלעד קריב: תיבנה כאן, נקרא לזה דוקטרינת יישום.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר – ויתקנו אותי היועצים המשפטיים – שתמיד עומדת לאדם הזכות לדרוש משפט ולא לשלם את הקנס.

אסנת הירש: כן.

אסנת הירש: יש לאזרח שתי אפשרויות.

אסנת הירש: האפשרות הראשונה היא להגיש לתובע המוסמך בקשה לביטול הקנס והאפשרות השנייה שעומדת לו היא כמובן לבקש להישפט על העבירה.

גלעד קריב: אני עדיין רוצה להתייחס להגדרה, כדי שהדברים גם יהיו כתובים בפרוטוקול.

גלעד קריב: בשיחה שלי אתכם חודד עניין המכלים.

גלעד קריב: יש היום אנשים שמביאים את המזון עצמו, את השתייה עצמה, בכלי פלסטיק.

גלעד קריב: האם זה נכנס בהגדרה הזאת או לא?

גלעד קריב: אדם קנה לפיקניק זיתים בסופרמרקט ומה לעשות, הסופרמרקטים מוכרים זיתים בקופסת פלסטיק.

גלעד קריב: הוא בא עם הקופסה הזאת.

גלעד קריב: זה נכנס בהגדרה או לא?

אורי מקלב: אדם מכין בבית מלון חתוך או אבטיח וגם אותו במכל פלסטיק.

אוסאמה סעדי: זה חד פעמי.

אורי מקלב: על זה יהיה קנס.

גלעד קריב: כאן ההגדרה של חד פעמי היא מאוד טריקית.

גלעד קריב: כולנו הרי אוגרים בבית קופסאות פלסטיק.

גלעד קריב: אני שואל כדי שאנשים לא ייכשלו.

אוסאמה סעדי: אולי לשימוש חד פעמי.

אסנת הירש: השימוש הוא חד פעמי.

אסנת הירש: ההגדרה בחוק העזר מדברת על שימוש חד פעמי.

יפעת רווה: אלה כלי אוכל ושתייה.

גלעד קריב: תאמרו את הדברים ברור לפרוטוקול, האם יש מכוח חוק העזר הזה איזשהו איסור להיכנס לחוף עם בקבוק שתייה מפלסטיק והאדם צריך להיכנס רק עם הבקבוקים איתם אנחנו שולחים את הילדים.

גלעד קריב: אם בן אדם חתך אבטח בבית, הוא לא אוכל בצלחות חד פעמיות אלא הוא מביא איתו צלחות שאחר כך הוא יחזיר אותן לביתו, אבל הקופסה בה הוא לוקח את האוכל היא מפלסטיק.

יפעת רווה: הקופסה שהיא הביא אותה מהבית, היא קופסה לשימוש רב פעמי.

אורי מקלב: מי החליט על כך?

אורי מקלב: בהגדרה זה חד פעמי.

גור בליי: בואו נבין קונקרטית.

גור בליי: אצלנו בבית לוקחים את הקופסה של הגלידה ואחרי כן בתוך הקופסה הזאת נשים פירות.

גלעד קריב: זה לא מה שכתוב.

גלעד קריב: אני רוצה להדגיש.

גלעד קריב: לא כתוב כאן סכו"ם.

יפעת רווה: אם נגביל את זה.

גלעד קריב: ני לא יודע.

גלעד קריב: לכן ביקשתי את ההחלטה שלכם.

גלעד קריב: השאלה מה הפרוצדורה לעשות את זה.

גלעד קריב: אי אפשר להטיל קנסות על אנשים כשהדברים לא ברורים.

גלעד קריב: גם כך הסיפור כאן הוא די טריקי.

גלעד קריב: אנחנו כפינו עליכם הגדרות פחות בהירות כי להכניס זה מאוד ברור אבל אנחנו לא מוכנים הכנסה.

גלעד קריב: אנחנו לא מוכנים שפקחים, לא יודע אם בכלל יש להם סמכות, יבדקו ולא מוכנים שאם אדם נכנס עם 20 צלחות פלסטיק סגורות כי אחר כך הוא הולך למקום אחר בו מותר, הוא יקבל קנס.

אורי מקלב: מה זה נקרא שימוש?

אורי מקלב: האם הוא משתמש באופן מעשי או רואים את זה בסל שלו?

גלעד קריב: זה לא שימוש.

אורי מקלב: הוא הוציא לרגע את כלי הפלסטיק ואחר כך מחזיר אותו לסל.

יפעת רווה: זה לא שימוש.

אורי מקלב: אנחנו יודעים טוב מאוד, הניסיון שיש לנו בוועדה במשך הרבה שנים הוא – בעוד הרבה חוקים – שמה שמונח כאן על השולחן, בשטח ילך הרבה יותר טוב.

אורי מקלב: הפקח שצריך להתמודד עם האזרח, זאת שפה אחרת.

גלעד קריב: במקרה כזה שהפקח רואה כלי פלסטיק מבצבצים מתיק הים שלו, הוא צריך לומר לו שידע שזה חוף ללא פלסטיק ואסור לו להשתמש בזה, ואם תשתמש בזה, תקבל קנס.

אורי מקלב: אם אנחנו מסכמים שלפני כל קנס מגיעה אזהרה, אני זורם איתך אבל אתה יודע איך זה.

גלעד קריב: זאת אחת הסיבות מדוע אנחנו מורידים את הקנס מ-730 שקלים, כפי שנתבקשנו, למדרגה מאוד מאוד נמוכה של קנסות, כדי להתחיל לראות מה קורה בשטח.

גלעד קריב: אם אפשר, תציעו לנו איך הסיפור הזה ברור.

גלעד קריב: אם הייתם כותבים כאן סכו"ם, היינו מבינים.

יפעת רווה: אפשר לייחד את זה אבל זה ברשות הרשות.

יפעת רווה: אפשר לייחד את זה לצלחות, סכו"ם וכוסות.

אסנת הירש: אפשר לייחד את זה לצלחות, כוסות וסכו"ם.

אסנת הירש: הכוונה שלנו היא לא להפוך את הקנסות האלה לקרדום לחפור בו.

אסנת הירש: ממש לא.

אסנת הירש: מבחינתנו זה חלק מתוך מערך של שיפור הסביבה החופית לטובת הילדים שלנו והדורות הבאים.

אסנת הירש: לפני כל עונת רחצה אנחנו מאשרים במליאת המועצה, בשיתוף ציבור, מדיניות אכיפה לעונתה רחצה הקרובה.

אסנת הירש: לעונה הנוכחית תשפ"ב, כמובן שאין לנו קנסות בתוקף ולכן הסעיפים האלה שכבר נמצאים בחוק העזר שלנו מאז אפריל שנה שעברה, מוגדרים במדיניות האכיפה כסעיפים שעליהם הפקח יחלק התראה.

אסנת הירש: זאת אומרת, אנחנו לא אוכפים באמצעות קנסות.

אסנת הירש: אנחנו גם לא מגיעים עם האזרח לכתבי אישום.

אסנת הירש: יש לי היום אפשרות, מבחינת החוק היבש, לתעד את העבירה ולהגיש בגינה כתב אישום.

אסנת הירש: אנחנו מכירים את סכומי הקנס בפקודת העיריות ובצו המועצות על עבירות על חוק עזר של רשות מקומית.

אסנת הירש: אנחנו לא שם.

אסנת הירש: המטרה שלנו להגיע בסוף הדרך למצב שכל עונת הרחצה לא נתנו ולו קנס אחד על שימוש בכלים חד פעמיים.

אורי מקלב: אם כן, לשם מה אתם צריכים חוק עזר?

אורי מקלב: תגבירו את התביעות, תכניסו עוד תובע או תובעת למחלקה.

אורי מקלב: אנחנו הרי יודעים בדיוק מה הכוונה ולאן זה חותר עם הקנסות.

גלעד קריב: אם אתם מוכנים לדייק לצלחות.

אוסאמה סעדי: אני מעיין בסעיף הזה.

אוסאמה סעדי: "לא יכניס אדם לאותו אזור כלי אוכל ושתייה לשימוש".

אסנת הירש: בהמשך המשפט כתוב "ולא ישתמש באותו אזור".

אסנת הירש: האגרה תהיה על השימוש ולא על ההכנסה.

יפעת רווה: אפשר לייחד את זה.

יפעת רווה: אפשר לכתוב לעניין שימוש בכוסות, צלחות וסכו"ם.

אוסאמה סעדי: זה בדיוק מה שאנחנו מבקשים.

גלעד קריב: יש הסכמה.

יפעת רווה: מקובל עלינו.

גלעד קריב: לפני שחבר הכנסת מקלב מתייחס, אני רוצה לומר משהו שלא אמרתי אותו בפתח הדיון וחשוב לומר או תו.

גלעד קריב: אני חושב שבגדול זה גם משקף את עמדת חברים רבים בקואליציה.

אסנת הירש: יש לנו בקשה.

אסנת הירש: אם אפשר להוסיף קשי שתייה מפלסטיק.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר שאני חושב שאתגר זיהום הפלסטיק בחופים הוא אתגר מאוד מאוד רציני ומשמעותי שאסור להקל בו ראש.

גלעד קריב: הוא נכון גם לשמורות טבע, לגנים, לפארקים, אבל אני חושב שבסביבה החופית יש משנה חשיבות כי לא מדובר כאן רק על כיעור הנוף והנטל שזה מטיל על הרשויות המקומיות באיסוף האשפה.

גלעד קריב: אנחנו גם יודעים מה המשמעות של זיהום הפלסטיק בתוך הים ושל הסחיפה של המוצרים הללו אל הים.

גלעד קריב: אי אפשר לצפות מאותן רשויות מקומיות שאחראיות על חופים לעשות שם כל היום ניטור.

גלעד קריב: זה נראה לי דבר שהוא ברמה העקרונית מידתי לבוא ולומר שבחלק מהחופים, אלה אזורים בהם לא משתמשים בסכו"ם פלסטיק כל עוד הדברים הם מידתיים וזאת המטרה שלנו כאן.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב ביקש להתייחס ואחריו היועץ המשפטי.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: הבנתי שאתה הגעת לסוג של הידברות אבל אני חושב שעוד צריך להרחיב הרבה.

אורי מקלב: אני עוד תחת הטראומה של הדיונים הארוכים שהיו בוועדת הכספים.

אורי מקלב: ראינו שהביאו חקיקה ממשלתית והתברר שהיא ממש לא נאכפה וכי הדבר לא מתכתב עם המציאות ועם השימושים.

אורי מקלב: זאת גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

אורי מקלב: היו צריכים לעבור למילימטר, התברר שהרבה מתוך המילימטר שהחוק קבע נכנסים בתוכו במיסוי גם כלים שהם רק פעמיים ושנוצרים ככלים רב פעמיים וכך אנחנו החטאנו את המטרה.

אורי מקלב: אני רוצה לומר בתחילת דבריי שאני גם חושב שהדברים האלה חשובים למען איכות הסביבה, ובמיוחד בחופים.

אורי מקלב: זאת לא רק איכות הסביבה אלא מדובר בזיהום החופים והסכנה שיש בכלים חד פעמיים שנסחפים למים.

אורי מקלב: אנחנו מבינים ששם צריך לעשות עוד פעילות מעבר לדברים הרגילים אבל בנושא הזה צריך לקחת דבר אחד לתשומת לב.

אורי מקלב: קודם כל, זה תקדימי אצלכם ותקדימי בכל הארץ.

אורי מקלב: שנית, זה תקדימי גם בגישה שלנו.

אורי מקלב: אנחנו אומרים שלא מדובר בחוק עזר שמדבר על מישהו שמלכלך, על מישהו שעושה רעש, על מישהו שמדביק, על מישהו שמשתלט על שטח ציבורי, על מישהו שמקים מאהל או מקים דוכן, אלא אתה מדבר על משהו כשהוא לא עושה כל עבירה.

אורי מקלב: אין כל איסור בשימוש.

אורי מקלב: אם אותו אחד מחזיר הביתה את הכלי הזה או שם אותו בפח, הוא לא עובר כל עבירה.

אורי מקלב: את הופכת אדם לעבריין על סמך משהו וזה בזמן שהוא לא עובר כל עבירה.

אורי מקלב: זה תקדימי בתפיסה.

אורי מקלב: איך אתם רוצים תפיסה כזאת שהיא בלי דיון ציבורי הרבה יותר רחב שתהיה באמצעות חוק עזר עירוני?

אורי מקלב: להביא דבר כזה, זה צריך לעבור חוק עזר הרבה יותר רחב.

אורי מקלב: משרד הפנים או משרד המשפטים צריך להביא את זה על פלטפורמה של איסור של חוקים שנחקקו, קנסות על אדם שאולי יעבור עבירה.

אורי מקלב: כדי להרחיק אדם מן העבירה, אתה אומר שיש הרבה כאלה שזורקים ולא שמים בפח, אז אתה כבר נותן להם קנס אפילו שהם משתמשים באופן חוקי וישר.

אורי מקלב: זה התקדים.

אורי מקלב: זה אנחנו עושים בחוק עזר כשהכנסתם בחשבון מה כן והאם הכלי הזה הוא חד פעמי או לא חד פעמי והאם הוא מחזיר או לא מחזיר אותו.

אורי מקלב: לגבי ההגדרה של שימוש.

אורי מקלב: בלי סעיף הגדרה ברור כאשר מגדירים מה זה שימוש, אנחנו יודעים מה הפקחים עושים בשטח.

אורי מקלב: אנחנו מתמודדים גם עם שוטרים וגם עם פקחים.

אורי מקלב: יש מרחק רב מאוד בין החוק לבין מה שהם עושים.

אורי מקלב: אותו אדם לא השתמש אלא הוא רצה להוציא משהו מתחתית הסל, הוציא והחזיר.

אורי מקלב: שימוש זה אם הוא השתמש ממש.

אורי מקלב: השתמש ממש זה כשהוא שם משהו על הצלחת וגם זה מרחיק לכת, מעבר למה שאמרתי.

אורי מקלב: אנחנו הרי מכוונים את האנשים לעשות שימושים רב פעמיים בכלים האלה.

אורי מקלב: יש אנשים שהופכים את זה לנורמה.

אורי מקלב: אני לא יודע אם כל אחד כשהוא הולך לחוף הים באמת בכלים האלה, אבל באופן כללי אנחנו מרגילים את הציבור ומרגילים את הילדים.

אורי מקלב: אני היום מחנך את הנכדים שלי וכשהם באים לסעודת שבת, אשתי כותבת את השם של הנכדים כי אנחנו רוצים לחנך אותם כך שלא כל רגע לוקחים כוס וזורקים אותה לפח אלא סוג של שימוש מושכל יותר.

אורי מקלב: אני מדמיין את האימא שמגיעה לים עם בקבוק שתייה - היא הכינה בבית בקבוק שתייה בריא ולא ממותק - והיא מביאה אותו עם כוס חד פעמית ואחר כך היא תקבל קנס.

אורי מקלב: לתת קנס על שימוש בכוסות, אני חושב שזה מרחיק לכת.

אורי מקלב: יש הבדל כלים של אכילה, שאכלו בהם, לבין כוסות שתייה.

אורי מקלב: כוסות קרטון הן לא כוסות קרטון אלא יש בהן 5 אחוזים פלסטיק.

אורי מקלב: הציפוי הוא פלסטיק.

אורי מקלב: אנחנו גם ממסים אותו לפי 5 אחוזים.

אורי מקלב: יבוא מישהו ויאמר שזה כלי פלסטיק והנה, עובדה, יש עליו מיסוי.

אורי מקלב: הוא ייתן 5 אחוזים קנס?

אורי מקלב: אתם הולכים לדבר שהוא דרקוני, פוגע מאוד באנשים, ללא הגדרות, ללא התנאים שמתאימים למה שקורה בשטח.

אורי מקלב: אנחנו רוצים סביבה נאותה, אנחנו רוצים שאנשים יצאו אבל שלא יהיו בסיטואציה בה יקבלו קנסות.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו וגם לשאול לגבי דבר אחד שאמרת.

גלעד קריב: צריך לומר שלפעמים גם כאשר האזרחים הם באמת הכי בסדר, הם יצאו מהפיקניק בחוף הים, הם הלכו וזרקו את הזבל בפח העירוני – הזיהום עדיין שם.

גלעד קריב: מגיעה רוח ומעיפה ולפעמים האזרח הוא באמת בסדר, הוא באמת הלך וזרק, אבל שקיות נקרעות ורשויות מקומיות לא יכולות לאסוף למכולה כל שקית חמש דקות אחרי שסגרו אותה ליד הפח.

גלעד קריב: עוברות חיות והשקית נפתחת.

גלעד קריב: זיהום הפלסטיק שיש לנו בחופים, יש הגיון באיסור הרחב הזה.

גלעד קריב: אנחנו יוצרים כאן את הסיטואציה שפקח לא יהיה ברור כי חוק העזר אומר שבכלל לא תכניס.

גלעד קריב: אנחנו לא מוכנים ללכת לזה כי עם כל הכבוד, לא כולם מגיעים לים ברכב פרטי אלא אנשים גם מגיעים בתחבורה ציבורית ולא בהכרח יש להם מקום אחסון של דברים שהם לא רוצים להיכנס איתם.

גלעד קריב: הפקחים שלכם לא צריכים לפשפש בכלי האנשים ולהציץ להם ולכן נישאר עם שימוש והפקחים יצטרכו להדריך אותם.

אורי מקלב: אין לך הגדרה לשימוש.

אורי מקלב: בסעיף ההגדרה לא נאמר מה זה השימוש.

אורי מקלב: אדם ילך לבית משפט ויאמר שבוועדת החוקה דנו ביום זה וזה ואמרו כך וכך?

גלעד קריב: לא, אבל כאשר אדם יקבל קנס והוא יהיה אזרח פעיל ויאמר שהוא לא מוכן לשלם את הקנס, והטענה שלו תהיה שהוא לא השתמש, הוא לא אכל בזה- אז בסדר, תיבנה מכאן הפרקטיקה.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על שימוש ושימוש הוא שימוש.

גלעד קריב: זה לא להזיז את זה מכאן לשם.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שכאשר אנשים מקבלים את עבירות הקנס האלה, הם לא הולכים לבתי משפט אלא משלמים את הקנס והם ממורמרים ויש להם הרבה טענות.

אורי מקלב: הרי יש לכם אפשרות ללכת לבית משפט.

אורי מקלב: בסופו של דבר אם היו קובעים את הקנסות האלה לאיזה אירוע, כאשר אתה מבדיל בין שימוש אישי לבין שימוש לא אישי.

אורי מקלב: אם זה היה משהו שהוא באמת תופעה ומדברים על מספר גדול של אנשים, כי אז יש לך חשש יותר גדול אבל אתה מדבר על אדם שמוציא כוסות לשני ילדיו.

אורי מקלב: הוא צריך לקבל קנס על כך?

אורי מקלב: אתה מדבר על כלי האחסון האלה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה יהיה כתוב.

אורי מקלב: אבל זה לא כתוב.

גלעד קריב: הם הסכימו לכך.

יפעת רווה: צלחות, כוסות וסכו"ם.

גלעד קריב: הם הסכימו לגבי צלחות, כוסות, סכו"ם וקשי שתייה.

גלעד קריב: אני חייב לומר לך שאם כתוצאה מחוק עזר כזה, כאשר הורה ילך לסופרמרקט לקראת פיקניק ועכשיו הוא יסתכל על שרוול כוסות הפלסטיק ועל שרוול כוסות נייר, הוא לא מסוגל לקחת לשמונת בני המשפחה כוסות.

אורי מקלב: לא ברור שבחוק הנייר מוחרג.

טליה ג'מאל: רק פלסטיק.

אוסאמה סעדי: אפשר להוסיף כוסות קרטון.

אורי מקלב: בהגדרה אחרת שיש היום, בחוק לגבי חד פעמי, יש גם קרטון.

יפעת רווה: זה חוק אחר.

אורי מקלב: מה זה משנה?

אורי מקלב: זה כבר בהגדרה.

אורי מקלב: תבוא המועצה ותחליט שגם זה פלסטיק.

יפעת רווה: אין צורך להוסיף כתוב רק פלסטיק.

אוסאמה סעדי: אבל הוא אומר ששם יש 5 אחוזים פלסטיק.

יפעת רווה: אנחנו לא שם.

אורי מקלב: מה זה לא שם?

אורי מקלב: בהגדרה אחרת, תבוא מועצה ותגדיר שגם זה פלסטיק.

יפעת רווה: זה לא הגיוני.

אורי מקלב: למיסוי זה כן הגיוני?

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לחוקק כאן חוקים על בסיס ההנחה שהם יקבלו פרשנות לא הגיונית.

גלעד קריב: אם יקבלו פרשנות לא הגיונית, יש משרד פנים שיכול להנחות רשויות מקומיות והמשרד להגנת הסביבה יצטרך להיכנס להנחיה.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים להיכנס כאן לרזולוציה של מה להגדיר והאם פלסטיק זה מעל 5 אחוזי פלסטיק.

יפעת רווה: אם אנחנו נכתוב פלסטיק למעט קרטון, זה יהיה בהרצאות האלה שעושים על חקיקה לא הגיונית.

אורי מקלב: אני חושב שבעניין הזה צריך להוסיף עובי.

אורי מקלב: מי זה שיחליט?

אורי מקלב: שימוש חד פעמי.

אורי מקלב: מי מחליט?

אורי מקלב: הפקח יחליט?

גלעד קריב: הפקח יסתובב עם מודד מילימטרי?

אורי מקלב: קודם כל החוק.

אורי מקלב: יש צלחת פלסטיק שהיא רב פעמית, מי יגדיר אותה אם היא רב פעמית או חד פעמית?

יפעת רווה: אתם רוצים שיהיה כתוב פלסטיק למעט קרטון?

אורי מקלב: למה לא?

אורי מקלב: גם חומרים אחרים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: משפחות מביאות צלחות פלסטיק שהן רב פעמיות.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב מעלה את השאלה ואם הפקח יאמר מי אמר שזה רב פעמי?

יפעת רווה: אם זה כך, זאת לא עבירה.

אורי מקלב: אבל מי מחליט שזאת לא עבירה?

אורי מקלב: אתם מביאים חוק שאין בו הגדרות, שיש שימוש רחב מאוד וכל אחד עושה מה שהוא רוצה.

יפעת רווה: הפקח הרי יכול לטעות.

אורי מקלב: הוא לא יטעה.

אורי מקלב: כתוב כאן כלי פלסטיק.

אורי מקלב: הוא לא יטעה.

גלעד קריב: כתוב כאן כלי פלסטיק לשימוש חד פעמי.

אורי מקלב: הוא יגיד שההוא משתמש בזה חד פעמי.

אורי מקלב: הוא אף פעם לא ראה צלחת כזאת.

גלעד קריב: יסבירו לו.

גלעד קריב: זה אנחנו יכולים לשאול על כל חוק.

אורי מקלב: אבל לא בחוק הזה.

יפעת רווה: היו דברים לא ברורים ועליהם היו לנו ויכוחים אבל דווקא הדבר הזה, כתוב במפורש לשימוש חד פעמי ושעשוי פלסטיק.

אורי מקלב: אתה הולך כאן לדבר חדש עם עבירת קנס.

אורי מקלב: אתה הולך לתהליך חדש עם עבירת קנס.

גלעד קריב: אנחנו לא עוסקים באישור חוק העזר.

גלעד קריב: היועצים המשפטיים יתקנו אותי אם אני טועה.

גלעד קריב: חוק העזר הזה הותקן, הוא תקף, הוא לא נפסל על ידי שרת הפנים, אף אחד לא הלך וערער עליו בפני הרשויות המוסמכות.

גלעד קריב: יש חוק עזר כזה.

גלעד קריב: השאלה שניצבת כרגע בפנינו היא האם אנחנו מוכנים שבחוק העזר הזה, במקום הליך פלילי עם קנס בסך 3,600 שקלים יהיה קנס מינהלי.

גלעד קריב: זה הדיון.

גלעד קריב: אלה גבולות הדיון.

גלעד קריב: אני לא מקל בו ראש כי ברור לנו שהרשויות לא הולכות עם זה לבית משפט חדשות לבקרים אבל אי אפשר גם לעצום את העיניים אל מול ממדי זיהום הפלסטיק.

גלעד קריב: אנחנו רוצים שעכשיו יחוקקו בחקיקה ראשית חוק איסור הכנסה לחופים?

אורי מקלב: אני מבקש שקודם כל יהיה ברור שמדובר על הכלים האלה ושנעשה בהם שימוש.

אורי מקלב: לא מישהו שהוציא כלי שלא נעשה בו שימוש.

אורי מקלב: הדבר השני הוא לגבי שקיות ניילון וכאן אתה לא מטיל קנס ואלה מהוות את הבעיה האמיתית.

אורי מקלב: שקית ניילון יכולה להתעופף והיא מזהמת הרבה יותר מהכלים החד פעמיים, אבל בנושא הזה אנחנו לא נוגעים.

אורי מקלב: עכשיו הוספנו גם את קשי השתייה, שזה חשוב.

אורי מקלב: אני הייתי מגדיר ואומר שזה לא לשימוש אישי אבל אם זה לא הולך כך, ודאי שצריך להיות זה שימוש.

אורי מקלב: אני הייתי חושב שצריך להחריג את הכוסות החד פעמיות מכיוון שהן מהוות צורך בשתייה.

אורי מקלב: אנשים יימנעו משתייה.

אורי מקלב: הם לא יכולים להביא איתם כלי זכוכית אלא הם צריכים להביא כלי פלסטיק שהוא בין החד פעמי לבין כלי הזכוכית.

אורי מקלב: זה דבר שהוא בריאותי.

אורי מקלב: השתייה היא חשובה.

אורי מקלב: לגבי האוכל, אתה יכול לומר שלא יאכלו בחוף הים, אבל השתייה היא נצרכת גם כאשר השהות בחוף הים היא קצרה.

אורי מקלב: כשאתה לא מאפשר זאת, אתה פוגע בבריאות לא פחות מכך שאתה פוגע בזיהום האוויר ובסביבה.

אורי מקלב: זאת המציאות וזאת דרכו של עולם.

אורי מקלב: עם זה אנחנו צריכים ללכת ואני חושב שזה סביר.

אורי מקלב: אתם רוצים, תגדירו את הכלים החד פעמיים בהגדרה הכי רחבה שתגדירו, כאלה שנעשה בהם שימוש, וגם זה מרחיק לכת.

אורי מקלב: בלי חוק כללי אלא בחוק עזר, בלי שאדם הוא עבריין כי הוא מתכוון להחזיר את הכלי או שהוא שם אותו בפח האשפה אבל אתה אומר לו, לא, כוונתך שלך, אני לא מאפשר לך.

אורי מקלב: הוא במקום בילוי.

אורי מקלב: הוא לא הולך עכשיו לאיזה מקום פרטי, הוא לא משתמש במקום אחר בכלי ממנו הוא צריך לאכול והוא לא בגן משחקים, מקום בו יכול להיות שהוא לא צריך לאכול אלא הוא הולך לחוף הים ושם הוא צריך את הטעימות הקטנות האלה.

גלעד קריב: כרגע יש לנו את מה שיש לנו וזה חוף הים.

אורי מקלב: בסדר, אני אומר ששתייה ואבטיח, זה לא משהו שאתה רוצה שהוא לא יאכל וישתה.

אורי מקלב: אתה חושב שכן צריך לעשות את זה.

אורי מקלב: תראו לאן אנחנו הולכים עם החוק הזה.

אורי מקלב: השתגענו.

גלעד קריב: היועץ המשפטי.

גור בליי: כמה מילים כלליות מעבר לכל הדברים שנדונו.

גור בליי: ברור שזו בעיה אמיתית.

גור בליי: אין ספק.

גור בליי: כל מי שמסתובב בשבילי ארצנו ובחופים רואה את הדבר הזה.

גור בליי: המצב הוא באמת מאוד מאוד קשה אבל כן צריך לקחת בחשבון שיש כאן משהו שהוא תקדימי.

גור בליי: זה שינוי דרמטי בהרגלים של אנשים שבעינינו היה ראוי שייעשה בחקיקה ארצית.

גור בליי: אני לא חושב שאי אפשר לעשות את זה בחוק עזר.

גור בליי: זה לא עניין של מניעה משפטית.

גור בליי: הוא נעשה במדיניות ארצית, הוא מובל על ידי המשרד להגנת הסביבה, הוא תנאי של המשרד להגנת הסביבה לתת תמיכות לרשויות המקומיות.

גור בליי: זאת אומרת, הוא משהו שהתפיסה עליו היא ארצית.

גור בליי: היה ראוי שהוא גם יבוא בחקיקה ארצית שמחייבת דיון ציבורי ארצי, חלק ממסע הסברה ארצי, ושהדברים האלה ייעשו בצורה רחבה.

גור בליי: יכול להיות שבחקיקה ארצית כזאת יכולים לעשות אופט אין או אופט אאוט כרשויות מקומיות מסוימות.

גור בליי: זה דבר שמבחינת התפיסה שלו, מבחינת היידוע שלו, מבחינת היכולת לנהל עליו דיון ולאפשר אולי לקבוע תקופת מעבר מסוימת - לעשות את כל הדברים האלה, בעינינו זו הייתה דרך המלך לעשות את זה.

גור בליי: בהינתן זה שזה לא נעשה מסיבות כאלה ואחרות, אני חושב שפרקטית הדבר הכי חשוב כאן הוא לראות איך עושים את היידוע בצורה הכי אפקטיבית מבחינת האזרחים כי שוב, בגדול זה לא משהו שמופנה - כמו דברים אחרים, למשל הצואה של כלב - לתושבים.

גור בליי: כאן זה מופנה בראש וראשונה דווקא למי שהוא לא תושב, למי שיכול להיות שמגיע מחוץ לעיר, הוא נסע כמה שעות, הוא הגיע לים עם כלים חד פעמיים, למשל כוסות ובקבוק שתייה כדי להשקות את ילדיו, ופתאום אומרים לו: לא, אתה לא יכול להשתמש עכשיו.

יפעת רווה: יש באתר האינטרנט וגם שילוט.

גור בליי: אני אומר שהשאלה בעניין הזה האם הסברה, האם קמפיין הסברה, כי בסופו של דבר כאשר הגעתי לחוף ויש שם שלט, זה אולי מאוחר מדי כי אני כבר הגעתי עם ילדיי, עם כלים ועם כוסות.

גור בליי: כלומר, אם זה היה נעשה כעניין ארצי בחקיקה ארצית, זה היה חלק ממשהו כללי, כמו המיסוי של החד פעמי.

גור בליי: המיסוי של החד פעמי, היה עליו דיון דרמטי, היה עליו הרבה מאוד קשב, היה בו עיסוק תקשורתי.

גור בליי: אני חייב להגיד שאני כאזרח הסביר לא הייתי מודע לזה שיש חקיקת עזר כזאת בחופים.

גור בליי: עד שנתקלתי בזה כעניין מקצועי, מחר הייתי מגיע לחוף מסוים ויכול להיות שלא הייתי יודע שאני יכול לקבל קנס בסכום של מאות שקלים שעכשיו יופחת.

גור בליי: אם לא הולכים בדרך המלך של חקיקה ארצית בדבר הזה, צריך לשים דגש מאוד מאוד משמעותי על היידוע ועל ההסברה.

גור בליי: אני שוב חוזר ואומר שזה לא מופנה בכך לתושבי אותו מקום.

גור בליי: אולי תושבי אותו מקום קיבלו את ההחלטה כמצביעים, כאשר האורגן הדמוקרטי שמייצג אותם החליט כך, אבל זה משפיע על תייר שאולי הוא ירושלמי ואין לו ים והוא הגיע לים בחוף הכרמל.

גלעד קריב: זה אתגר שיש לנו עם כל חקיקת עזר.

שמחה רוטמן: מגבלות על החופים אנחנו לפעמים עושים בחקיקה ארצית ואנחנו לא נותנים לרשות המקומית.

שמחה רוטמן: החוקים שנוגעים לגישה לחוף, אלה חוקים שעשינו אותם באופן ארצי.

אורי מקלב: הייעוץ המשפטי ...

אורי מקלב: לא מזמן על הסמכות שאפשר לתת למועצה מקומית בחקיקה שלה לגבי דברים שפתוחים לכלל הציבור.

אורי מקלב: אני רק אוסיף מילה.

אורי מקלב: בחקיקה ראשית אתה גם מביא נתונים לגבי היקף השימוש, לגבי היקף הבעיה וכולי.

אורי מקלב: כאן אתה אומר שיש הרבה שימושים ובזה אתה ממשיך הלאה.

שמחה רוטמן: ברשותך אדוני היושב ראש, אני אשאל שאלה שאולי קצת תרגיז אותך.

גלעד קריב: סביר להניח שתרגיז אותי.

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם אורי עשה את זה כשלא הייתי.

שמחה רוטמן: האם אתה חושב שרשות מקומית יכולה להחליט על חוף ללא חמץ?

שמחה רוטמן: שאסור יהיה להכניס בתיקים חמץ?

שמחה רוטמן: האם רשות מקומית יכולה להחליט על כך?

שמחה רוטמן: אני באמת אומר, תשימו לב איך אנחנו מתייחסים לכלי פלסטיק.

שמחה רוטמן: איבדנו לגמרי את האיזון.

שמחה רוטמן: מותר להסתובב עם קנאביס בתיקים, עם חמץ מותר להיכנס לבתי חולים, אבל להיכנס עם כלי פלסטיק בתיק זה קנס.

שמחה רוטמן: אני מבין שרוצים לשמור על חוף נקי, רוצים לא להשליך, זה בסדר גמור, תטילו קנס מאוד כבד על מי שמשליך פלסטיק אבל להגיד שאסור להיכנס עם פלסטיק?

גלעד קריב: לשיטתך אתה גם לא צריך חוקים שאוסרים על עישון במקומות ציבוריים.

גלעד קריב: את תפיסת העולם הזאת מכירים.

גלעד קריב: מכובדיי, אני רוצה לשאול את המשרד להגנת הסביבה.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, יש לנו היום כמה רשויות מקומיות שאין להן ים.

גלעד קריב: למרות שאפשר לבלות כאן שלוש שעות, אני לא מתכוון לעשות זאת.

גלעד קריב: יש לי איזושהי הערכה לגבי תוצאת ההצבעה בנושא הזה.

אורי מקלב: לדחות את זה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ברוויזיה.

גלעד קריב: אני מכבד את הפורום שמצביע.

גלעד קריב: תהיה הצבעה ותהיה רוויזיה.

גלעד קריב: בצד בדיחות הדעת, אני חושב שיש כאן סוגיות באמת מהותיות.

גלעד קריב: מצד אחד אנחנו גם ערים לצורך והצורך הוא צורך אמיתי.

גלעד קריב: החופים במובן הזה הם מקום שונה ממקומות אחרים.

גלעד קריב: אני חייב לומר שגם לא דין כל רשות מקומית כדין רשות מקומית אחרת.

גלעד קריב: יש הבדל בין החופים, יש הבדל בין העוצמות של הרשויות המקומיות לטפל בהיבטים של ניקיון.

גלעד קריב: אי אפשר לצפות לאותה רמת השקעה בניקיון החופים מרשות מקומית של 350 אלף תושבים לעומת רשות מקומית של 10,000 תושבים אבל שבחזקתה נפלו חופים פופולריים.

גלעד קריב: צריך לחשוב על הדברים האלה.

גלעד קריב: אני לא רוצה להתעלם מהעובדה שיש חוקי עזר כאלה.

גלעד קריב: יש חוקי עזר כאלה ואז אנחנו אומרים לרשויות המקומיות שוועדת החוקה לא עוזרת לכן עם קנסות מינהליים ולכן בעונת הרחצה הקרובה תתפסו שלושה מקרים ותיקחו אותם לבית המשפט עם קנס של 3,600 שקלים למען יראו ויראו?

גלעד קריב: זה המסר שאנחנו רוצים להעביר לרשויות המקומיות?

גלעד קריב: בגלל שאנחנו תוקעים אותן במעבר הזה לקנסות מינהליים, שזאת דרך המלך של אכיפה עירונית, אנחנו בעצם משדרים לראש המועצה בחוף כרמל שכדאי לו בקיץ הזה להוציא פקחים ולהגיש כתבי אישום?

גלעד קריב: הרי לשם נגיע.

גלעד קריב: אם הצורך הוא צורך אמיתי, בסוף הם יעשו את זה.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, זה קצת חוזר לדיון שעשינו ושאלנו את עצמנו איזו רמה של פיקוח ועדת החוקה צריכה לעשות על חקיקה המטילה עונש פלילי של רשויות מקומיות.

גלעד קריב: זאת סוגיה כבדה.

שמחה רוטמן: נכון.

שמחה רוטמן: אם אנחנו רואים שיש מועצות מקומיות שמוציאות חוקים ומטילות עונשים משונים כאלה, זאת באמת בעיה.

גלעד קריב: לשיטתך זה משונה אבל לשיטתי זה לא משונה.

גלעד קריב: יש כאן אתגרים של הגדרות ושל אכיפה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את נציגי המשרד להגנת הסביבה מדוע, גם לאור המאפיינים הארציים, חוף הכרמל שונה מחוף אחר?

גלעד קריב: למה אין כאן מהלך ארצי?

גלעד קריב: אולי אפשר אפילו בתקנות.

גלעד קריב: אולי לא צריך חקיקה ראשית אלא זה יכול להיות מכוח חוקים שמסמיכים את השרה.

גלעד קריב: למה לא לעשות כאן תקנות ארציות ואם אין תקנות, למה לא ללכת כאן לחקיקה ראשית?

נטע דרורי: אני אתייחס לשאלה במישור המשפטי.

נטע דרורי: נמצא כאן פרד ארזואן שמנהל את התכנית של חוף נקי ויכול להתייחס גם לשאלות שעלו לגבי הנתונים וחומרת הבעיה.

נטע דרורי: אנחנו עוסקים בנושא של הכלים החד פעמיים כבר אי אילו שנים.

נטע דרורי: בחנו כל מיני כלים, כלי מדיניות וכלי חקיקה, כדי לקדם את הנושא.

נטע דרורי: ברשותכם, אני אומר שהשאלה עד כמה האדם שעושה שימוש בכלי חד פעמי הוא בעצם משית לא במתכוון, לא מתוך רוע חלילה, לא מתוך איזושהי כוונה פסולה, אבל כן באופן מעשי משית נזק על הסביבה והנזק הזה בא לידי ביטוי גם עם כל ההפחתות והצמצומים, גם בתוספת פליטות של גזי חממה מכלי הפלסטיק שמזהמים את האוויר וגם בלכלוך בשטח הציבורי.

אורי מקלב: זה גם בבית.

אורי מקלב: זה לא ייחודי לחוף הים.

נטע דרורי: תכף אני אתייחס גם לזה.

נטע דרורי: לכן אנחנו בחנו שורה של כלים ואמצעים לצמצום השימוש בכלים החד-פעמיים בכלל ובכלי הפלסטיק בפרט.

נטע דרורי: קשת האפשרויות היא רחבה ואנחנו יודעים שבאירופה יש מהלך של האיסור על ייצור, על מכירה ועל שימוש בכלים חד פעמיים בצורה הרבה יותר גורפת מזו שאנחנו הלכנו בה עד עכשיו.

נטע דרורי: יש כלים חד פעמיים שבאירופה, במהלך מודרג לאורך השנים הקרובות, החל מיולי, לחלוטין ייאסר השימוש בהם.

יפעת רווה: זה כבר החל.

נטע דרורי: יולי שנה שעברה.

נטע דרורי: אנחנו כן חשבנו שזה נכון ללכת למהלך יותר מדורג ויותר מידתי של צמצומים יותר מוגבלים ויותר מידתיים, בין היתר הנושא שאכן היה בדיונים ובמחלוקת לעניין המיסוי כשהמטרה שלו היא באמת העלאת המחיר וצמצום השימוש מבחינת התמריץ הכלכלי.

נטע דרורי: יחד עם זאת חשבנו שיהיה בהחלט נכון לשבת עם הרשויות המקומיות, לחשוב יחד איתן – ורשויות מקומיות הן כן גוף נבחר של השלטון המקומי – ולאפשר לכל רשות מקומית לבחון מה נכון עבורה.

נטע דרורי: כל אחת מהרשויות המקומיות שהתחילה לקדם את הנושא הזה – ומדובר בלא מעט רשויות, חלקן כבר השלימו את המהלך וכבר חוקקו וחלקן עדיין בתהליך – קבעו היקף שונה של איסור, קבעו היקף שונה של מגבלות ואנחנו חושבים, מתוך התפיסה שלנו, של התפקיד של הרשות המקומית בנושאים הסביבתיים, שזה הדבר לגיטימי.

נטע דרורי: לגיטימי שרשות מקומית אחת תגיד שהיא רוצה איסור נרחב יותר כמו להוסיף את השקיות כאשר למשל באילת אסרו גם על שקיות וברשויות אחרות לא אסרו על שקיות.

נטע דרורי: כל רשות מוצאת את האיזונים שלה ומה שנכון לה גם מבחינת אמצעי אכיפה, גם מבחינת הנזק המקומי שיש אצלה ובסופו של דבר לדעתנו ההסדר שנוצר הוא הסדר יותר מידתי ויותר נכון כי כל רשות בדיון הציבורי שלה יכולה לקבוע את היקף האיסור אצלה.

נטע דרורי: אני כן רוצה לומר שנקודת המוצא מבחינתנו היא שצריך להפחית את הצריכה של הכלים החד פעמיים ולא להביא אותם מלכתחילה את החופים כי מה שקורה עם הכלים האלה, שגם אם לא השתמשת בהם אבל הנחת אותם על החפוף, הם מתפזרים, הם מלכלכים, הם מגיעים או אל הים או אל הנחל או אל מקום אחר שבו הם גורמים לנזק והנזק הזה הוא גם סביבתי.

גלעד קריב: אני חייב לומר.

גלעד קריב: לגבי הצורך, ברור לי.

גלעד קריב: לא נפתח כאן עכשיו את הדיון כי אני חושב שזה דיון שצריך להתקיים גם אל מול השרה, אבל אני חייב לומר שהחלק האחרון של התשובה לפיה לאפשר לכל רשות לקבוע את המדיניות שלה, אני חייב לומר שכאשר זה מגיע לכאן, אני מצטרף ליועץ המשפטי.

גלעד קריב: אלה משאבי טבע, אנחנו מדברים על חופים, אנחנו מדברים על שמורות טבע, אנחנו מדברים על נחלים שמשרתים את כלל הציבור הישראלי.

גלעד קריב: אני באמת שם סימן שאלה על ההיגיון של לייצר כאן קשת מאוד רחבה של נורמות משפטיות שהאדם אומר אני נוסע להרצליה, אז הנורמה בחוף בהרצליה שונה מהנורמה שנוהגת בחוף בנתניה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני בעד – בכפוף לתיקונים – השינויים האלה.

גלעד קריב: תכף נסביר – אני מוסר את המושכות לחברי אוסאמה סעדי – הדיון חייב להתקדם הלאה גם לכיוון רשויות אחרות.

גלעד קריב: אני אומר שבהינתן השינויים שדיברנו בהם, אני אתמוך בעניין הזה ואם הוא לא יתקבל היום, אני מתכוון להציב עליו רוויזיה.

גלעד קריב: אני חושב שבסופו של דבר יש לנושא הזה תמיכה כצעד ראשון.

גלעד קריב: זה לא מייתר את הצורך לחושב האם בנושא החופים אין מקום לחקיקה ארצית כשם שיש כבר חקיקה בנושאים אחרים שקשורים לשמירה על הסביבה החופית ואולי כן בחקיקה ראשית, בחוק רשות שמורות הטבע להכניס נורמה של המחוקק בתקנות - - -

אורי מקלב: אני בכל אופן פונה אליך.

אורי מקלב: עד היום לא עשית דיון מהיר לפני שמחוקקים את החוק הזה.

אורי מקלב: זה לא פיקוח נפש אלא זה מצריך דיון הרבה יותר רחב כדי להביא את כל השאלות ולדון, כפי שאתה אמרת, בפריסה ארצית, מה המדיניות, מה אנחנו נותנים לרשות המקומית שיש לה משאב לאומי שרבים באים לבלות בו ולא רק התושבים.

אורי מקלב: צריך לראות מה ההגדרות, להגדיר את ההגדרות ולהגיע לפירוטים יותר מפורטים בהגדרות.

גלעד קריב: אני מבין אבל יכול להיות שדווקא השיטה הזאת בה אנחנו מאוד מצמצמים את תחולת האיסור, מורידים דרמטית את גובה הקנס לרמה הנמוכה, זה לא מייתר את הצורך שלנו בדיון.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני לא בטוח שזה תפקידה של ועדת החוקה ולא של הוועדה להגנת הסביבה לדון בנושא הזה.

גלעד קריב: אני נוטה לכבד, אני לא חושב שדרך הסיפור של קנסות מינהליים זה נכון להקים קומת פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אמרתי את זה בדיון הכללי שהיה לנו.

גלעד קריב: יש סוגיה של מה עוצמת הפיקוח הפרלמנטרי על חקיקת עזר עירוני אבל לבוא ולהיתפס בעניין הזה, הוא תקדימי, הוא חדשני, בסדר, אבל אנחנו מאשרים כאן כדבר שבשגרה חוקי עזר עם קנס מינהלי בסוגיות שגם עליהן היינו יכולים לדון, בסוגיות חוקתיות.

יפעת רווה: תכף נדון בהן.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאי אפשר דרך הכלי הזה להקים קומה שלמה שהיא לא מוסדרת של פיקוח פרלמנטרי על חקיקת עזר.

גלעד קריב: זה בעייתי לעשות את זה.

גור בליי: זה היה חלק מהנימוק שהעלינו בזמנו לתיקון 2ב, שיש את הפיקוח בשלב הזה דווקא.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני מסכים איתך אבל יש כאן איזושהי מורכבות.

גלעד קריב: חוקי העזר האלה קיימים, שרת הפנים לא ביטלה אותם, אז אנחנו בעצם משתפים פעולה עם זה שהחוק הזה הוא אות מתה?

גלעד קריב: או אנחנו עסוקים בדרבון הרשות המקומית להגיש תביעה משפטית?

גלעד קריב: זה המצב שעדיף לנו כי הרשות המקומית מרגישה שאנחנו לא מוכנים ללכת ולהעניק לה כלי אכיפה שהוא פחות דרמטי.

אורי מקלב: ברירת הקנס מגיעה לכנסת ובהחלט יכול להיות שאם הדיון הזה היה לא רק במשרד הפנים אלא בכנסת, הכנסת לא סומכת על הממשלה באופן גורף.

שמחה רוטמן: אבל הרציונל הוא שזה מגיע לכאן.

גלעד קריב: אין בעיה ולכן במסגרת האישור שלנו באנו בדין ודברים.

גלעד קריב: מכיוון שזה מגיע לכאן, באנו בדין ודברים עם המשרד להגנת הסביבה ואמרנו שבמתכונת הזו של חוק העזר אנחנו לא מבצעים את ההמרה לקנס מינהלי, זה צריך להיות הרבה יותר מצומצם, הרבה יותר מדויק וקונקרטי ובמדרגת קנס מאוד נמוכה מול הקנסות האחרים שאני מניח שנאשר כאן לרשויות.

גלעד קריב: אנחנו מסכמים את הדיון הזה ואני מוסר את המושכות לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

גלעד קריב: כאמור, אני כן מבקש שההצעה שתובא להצבעה היא בסיכום עם הרשות המקומית ועם המשרד להגנת הסביבה לגבי מדרגת הקנס וצמצום השימוש.

גלעד קריב: אם יעבור, יעבור, ואם לא יעבור – אני כבר אומר מראש שזה יובא להצבעה נוספת השבוע.

אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לך במאמר מוסגר.

אורי מקלב: עלה הנושא של העלאת או ביטול תעריף החניה ברשויות מקומיות.

אורי מקלב: במיוחד זה בא לידי ביטוי בחופים.

אורי מקלב: זה היה צריך לבוא בחוק ההסדרים והבנו שזו סוגיה יותר חמורה שהרשות המקומית מחליטה על התעריף בלי להתחשב באנשים רבים שבאים מחוץ לרשות ולא הסכמנו לזה.

אורי מקלב: זאת זכותה של ועדת החוקה.

גלעד קריב: מוסכם.

גלעד קריב: גם כאן יש מחלוקת.

גלעד קריב: לכן תהיה היום הצבעה עם תוצאה כזו או אחרת.

גלעד קריב: אני אומר שיש בינינו גם הבדלי תפיסה כנראה רעיוניים.

גלעד קריב: אני חושב שחייבים להתקדם הלאה עם הגנה על הסביבה החופית מפני שימוש בכלי פלסטיק.

גלעד קריב: אני חושב שזה צריך להיות בצורה מידתית, בצורה הדרגתית.

גלעד קריב: אני חד משמעית ממליץ – ושוב, זה לא בסמכותה של ועדת החוקה אבל אני אדבר עם יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה – יש כאן מקום להסדרה ארצית של הסביבה החופית.

גלעד קריב: את זה אני אומר גם למשרד המשפטים.

גלעד קריב: יש 20 רשויות עם חופי ים?

גלעד קריב: יש 70 רשויות עם נחלים?

גלעד קריב: לא הגיוני שיהיו 20 חוקים.

גלעד קריב: שישבו על המדוכה, או בתקנות או בחקיקה ראשית, ויסדירו את זה.

אורי מקלב: זה מאוד בלט בדיונים על שתייה מתוקה.

אורי מקלב: מביאים לכאן הצעות חוק שבאות לחנך ולשנות להרגלים על ידי הקנס.

אורי מקלב: זאת השפה היחידה אותה אנחנו מכירים.

אורי מקלב: עשיתם הסברה?

אורי מקלב: שילוט לפני ההסברה?

אורי מקלב: מבצעים כאלה ואחרים?

אורי מקלב: אם לא עזר, הולכים לקנסות.

אורי מקלב: אנשים בכלל לא יודעים שזאת עבירה.

אורי מקלב: אני מעביר את המושכות לעמיתי חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אורי מקלב: הנקודה הזאת תיקרא בהתאם לסיכומים.

אורי מקלב: בבקשה.

אורי מקלב: (היו"ר אוסאמה סעדי)

אוסאמה סעדי: תודה.

פרד ארזואן: סגן מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית, המשרד להגנת הסביבה.

פרד ארזואן: במסגרת תפקידי כמנהל תכנית חוף נקי, רצינו לחשוף קצת נתונים.

פרד ארזואן: אנחנו מדברים על 90 אחוזים מהפסולת שאנחנו רואים בחופים הפתוחים במדינת ישראל שמהווים 153 קילומטרים מהחופים, עד כ-90 אחוזים מהפסולת היא פלסטיק חד פעמי שנשאר בחופים.

פרד ארזואן: 60 אחוזים לפחות, בין 60 ל-80 אחוזים מהפסולת שאנחנו רואים בחופים בקיץ, מדובר על פסולת שאנשים השאירו בחופים, הפסולת לא הגיעה ממדינה אחרת, אנחנו רואים רוב גדול מאוד של פלסטיק שמתעופף, נשאר בחופים ומסב נזק מאוד גדול.

פרד ארזואן: התהליך הזה שעשינו לאיסור חד פעמי נובע משיתוף פעולה יחד עם האקדמיה, יחד עם עמותות ציבוריות, יחד עם הרשויות המקומיות החופיות בתהליך חשיבה משותף.

פרד ארזואן: יצא קמפיין, כבר ארבע שנים של קמפיין ציבורי רחב מאוד בכמה שפות – בעברית, בערבית ולמגזר החרדי – שמסביר לא לבוא לחופים עם כלים חד פעמיים - זה יצא באופן ארצי ורחב – וגם מעצים את הרשויות המקומיות.

אורי מקלב: הציבור החרדי לא מגיע לבלות בחוף הים.

אורי מקלב: גם אם הוא בא להתרחץ, יש לו חופים מוגבלים.

אוסאמה סעדי: אני לא מדבר מהיבט חרדי.

אורי מקלב: זה לא סגנון הבילוי שם.

אורי מקלב: גם אם הוא מגיע, הוא לא מגיע משפחתי אלא הוא מגיע בנפרד.

אוסאמה סעדי: אם הציבור החרדי לא מגיע, מה המלחמה שאתה מנהל כאן?

אורי מקלב: מה זה מלחמה?

אורי מקלב: אני מייצג את כל הציבור.

אוסאמה סעדי: אני חושב שמיצינו את הנושא.

אוסאמה סעדי: זה לא דיון ראשון שאנחנו מקיימים בנושא הזה.

אורי מקלב: אתה גם חשבת כך.

אורי מקלב: אתה מחולל המהפכה הזאת.

אוסאמה סעדי: אני חושב ששמענו את כל הדעות ומיצינו.

אוסאמה סעדי: בסוף הישיבה הזאת נחזור לזה ואז נחליט אם להצביע או לא להצביע.

אורי מקלב: אתה לא רוצה להצביע עכשיו?

אוסאמה סעדי: אפשר.

גור בליי: את היכול להצביע ותהיה רוויזיה.

אוסאמה סעדי: אני מעלה את זה להצבעה.

גור בליי: יש עוד דברים בצו.

טליה ג'מאל: יש עוד דברים בצו של חוף כרמל שכדאי לדבר עליהם, שהם לא קשורים לפלסטיק.

אורי מקלב: או שאפשר להצביע רק על הנקודה הזאת.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: נצביע על כל הצו.

טליה ג'מאל: לעניין הצו של חוף הכרמל.

טליה ג'מאל: יש כאן עוד כמה סוגיות שעולות.

טליה ג'מאל: יש כבר סעיף בחוק העזר של חוף הכרמל שמדבר על הכנסה של כיסאות מרגוע, צריפים וכדומה לחופי הים.

טליה ג'מאל: הקנס עד כה היה בדרגה ב' ומבקשים להעלות אותו לדרגה א'.

טליה ג'מאל: הם גם מוסיפים כאן עבירה יחסית חדשה של הכנסת ריהוט לחוף הים.

טליה ג'מאל: חברי הכנסת, אתם יכולים לראות בטבלטים את התגובה שלהם ואכן יש שם קושי וניסיונות לאכוף שלא צלחו והם עוד רגע יסבירו.

טליה ג'מאל: אני חושבת שאולי כדאי לשאול האם אפשר לעשות כאן

טליה ג'מאל: הבחנה בין שימוש מסחרי בכל הכלים האלה לבין אנשים פרטיים שמגיעים ואם למשל הבאתי לחוף הים שולחן מתקפל יחד עם כיסאות המרגוע שלי והקנס יהיה יותר נמוך.

טליה ג'מאל: הדבר השני שהייתי מציעה בהקשר הזה זה להתנות את זה בשילוט.

טליה ג'מאל: לאחר מכן יש עוד שתי סוגיות.

אוסאמה סעדי: תעלי את כל הסוגיות.

טליה ג'מאל: הדבר השני הוא הנושא של החופים השקטים.

טליה ג'מאל: זה נמצא בסעיף 11 לחוק העזר.

טליה ג'מאל: לפני כשנה הרשות המקומית עשתה תיקון לחוק העזר ושמה לראשונה את האפשרות של חוף שקט.

טליה ג'מאל: כאן אנחנו מבקשים להטיל קנסות על מי שעושה רעש אבל לא רק רעש בחוף השקט אלא גם שימוש במגברי קול, ברמקולים או בכל מכשיר קול גם בחופים לא שקטים.

טליה ג'מאל: השאלה היא האם בחוף שקט, כאשר לראשונה אנחנו מענישם, אנחנו נדרשים לדרגת הקנס המקסימלית אבל גם אם כן, האם נדרשת דרגת הקנס המקסימלית גם בחוף לא שקט, אם אני משתמשת למשל ברמקול קטן ולא בהגברה מוסדרת.

טליה ג'מאל: הנושא השלישי.

טליה ג'מאל: אני יודעת שחבר כנסת סעדי בדרך כלל אוהב לשאול על עבירות שמתבטלות.

טליה ג'מאל: עד כה הייתה להם עבירה בדרגה ב' על אדם שמזיק והורס את השילוט בחוף הים.

טליה ג'מאל: אנחנו הרי דורשים את השילוט שאומר מה אסור לעשות.

טליה ג'מאל: את זה ביקשו עכשיו לבטל.

אוסאמה סעדי: איזה סעיף?

טליה ג'מאל: סעיף 12.

אסנת הירש: כרגע הוא לא נמצא בצו אבל עד כה הוא כן היה.

טליה ג'מאל: אלה הסוגיות העיקריות.

אוסאמה סעדי: תשובות.

אסנת הירש: אנחנו בחוף הכרמל התברכנו ברצועת החוף הארוכה ביותר לחופי הים התיכון - כמעט 42 קילומטרים – שכוללת בסך הכול חמישה חופים מוכרזים.

אסנת הירש: זה מעט מאוד לרצועת חוף כזאת.

אורי מקלב: מאיפה עד איפה?

אסנת הירש: הגבול הצפוני שלנו הוא בכניסה הדרומית לחיפה, בין חיפה לטירת הכרמל, ואנחנו משתרעים לכל אורך החוף עד הארובות של חדרה, לא כולל ג'יסר א-זרקא שהיא רשות מקומית בפני עצמה.

אסנת הירש: סך הכול המועצה שלנו כוללת 27 ישובים בשטח של 190 אלף דונם.

אסנת הירש: היא גדולה.

אסנת הירש: יש לנו את רצועת החוף הארוכה ביותר בים התיכון והרצועה שלנו מאוד מאוד פופולרית ומושכת אנשים רבים בעונת הרחצה.

אוסאמה סעדי: זאת מועצה אזורית חוף כרמל?

אסנת הירש: כן.

אוסאמה סעדי: מי ראש המועצה?

אסנת הירש: אסיף איזק מקיבוץ החותרים.

אוסאמה סעדי: הייתי אצלו.

אוסאמה סעדי: זה כפר עין חוד.

אסנת הירש: גם הוא אצלנו.

אסנת הירש: גם עתיד, גם קיסריה.

אורי מקלב: הכניסה לפני ניר עציון.

אסנת הירש: גם ניר עציון.

אסנת הירש: כפר סיטרין.

אורי מקלב: עין הוד או עין חוד?

אוסאמה סעדי: עין חוד.

אסנת הירש: גם עין חוד וגם עין הוד הם ישובים שלנו.

אסנת הירש: רצועת החוף שלנו מושכת כ-2.5 מיליון מבקרים בעונת רחצה.

אסנת הירש: הבעיה המרכזית איתה אנחנו מתמודדים היא נושא של מאהלים מסחריים.

אסנת הירש: זאת אומרת, אנשים שבאים לרצועת החוף, מקימים מאהל ענק של 400-300 מטרים ומשכירים אותו בכסף עבור מסיבות כאלה ואחרות.

אסנת הירש: הגענו עם הנושא הזה עד בית המשפט העליון במאמצי האכיפה שלנו.

אסנת הירש: למעשה מ-2019 אנחנו אוכפים בחוק העזר שלנו בחופים את האיסור להקים אוהלים בשפת הים.

אסנת הירש: אנחנו לא אוכפים בכלל את כל הנושא של כיסאות מרגוע, גם לא את הנושא של מחצלות כי אנחנו צריכים לדייק את מאמצי האכיפה שלנו, המשאבים כידוע הם מוגבלים ואנחנו מתמקדים בעבירות הקריטיות.

אוסאמה סעדי: למה אתם מבקשים להעלות את גובה הקנס?

אסנת הירש: אני אסביר.

אסנת הירש: עד היום דרגת הקנס הייתה דרגה ב', 475 שקלים.

אסנת הירש: גילינו בשטח ממאמצי האכיפה שלנו שפשוט מחיר השכרת האוהל ללילה עלה ב-500 שקלים.

אורי מקלב: מה עם כיסא מרגוע?

טליה ג'מאל: את כיסא המרגוע בכל מקרה ביקשו להחריג.

טליה ג'מאל: זאת הכותרת בחוק העזר אבל בכל מקרה ביקשו להחריג.

טליה ג'מאל: השאלה היא רק על אותה בעיה שיש לכם, האם אפשר לסייג את הקנס שאנחנו מחמירים עכשיו רק לעסקים, שזו הבעיה ה אמיתית, ופחות לאנשים פרטיים שמגיעים מהבית.

אוסאמה סעדי: אתם מדברים על אוהלים להשכרה ולא על אוהל של מישהו שבא איתו.

אסנת הירש: הסעיף בחוק העזר הוא מ-1962 והוא כולל הרבה מאוד דברים, כולל שמשיות וציליות, שאלה דברים שמופיעים בחוק העזר ואנחנו כמדיניות לא אוכפים אותם כי יש איזשהו עניין של קומנסנס.

אסנת הירש: אם אתה תיסע בכביש החוף במהירות 92 קמ"ש במקום 90, פורמלית לפי החוק היבש עברת על החוק אבל אף שוטר לא יתעסק בזה כי אלה זוטות.

אסנת הירש: לכן גם אנחנו משקיעים את מאמצי האכיפה שלנו - - -

אוסאמה סעדי: כמה דוחות בדרגה ב' היו בשנים שעברו ואתם רואים שהאכיפה לא הייתה יעילה ולכן אתם מבקשים להעלות את הגובה?

אסנת הירש: בשנת 2019 - אני חושבת ששלחתי לכם את המספרים שכרגע הם לא בפניי - התחלנו את האכיפה ולכן בחודשים הראשונים לא חילקנו קנסות בכלל אלא עסקנו בהתראות ובהסברה לציבור.

אסנת הירש: בשנת 2020 הייתה המסה הקריטית של למעלה מ-600 קנסות, רובם ככולן לבעלי מאהלים מסחריים.

אסנת הירש: זה היה במסגרת מאמץ אכיפה משולב יחד עם רשות מקרקעי ישראל שראתה באנשים האלה פולשים כי הם מקימים אוהל בחוף ושוהים בו במשך חמישה-שישה חודשים בשנה ומשכירים אותו בכסף לצד ג'.

אוסאמה סעדי: בשנת 2021 אני רואה 422.

אסנת הירש: נכון.

אסנת הירש: מאמצי האכיפה הצליחו.

אסנת הירש: גם הגענו לבג"ץ ובעתירה שנדונה, בעלי המאהלים חזרו בהם מהעתירה.

אסנת הירש: מאמצי האכיפה הצליחו.

אסנת הירש: לצערנו יש עדיין כמה שלא מפנימים את זה.

אוסאמה סעדי: למה בוטל סעיף 12?

אסנת הירש: לטעמנו ניתן היה להשאיר את סעיף 12.

אסנת הירש: אני מודה ומתוודה שזאת הערה שקיבלנו ממשרד המשפטים שלשיטתם לא נכון יותר לקבוע סנקציה פלילית על עבירה מהסוג גרימת נזק לרכוש הרשות המקומית.

אסנת הירש: אני יודעת שהוועדה הזאת כן מאשרת עבירות קנס על הסעיף הזה, אפילו בחודשים האחרונים אבל זאת הייתה הערה שקיבלנו ממשרד המשפטים.

אסנת הירש: אם זה יהיה מקובל עליהם להשאיר את הסעיף, אנחנו כמובן נשמח לכך.

אוסאמה סעדי: משרד המשפטים.

יפעת רווה: בדרך כלל נושאים של נזק מבחינתנו הוא דבר שאמורים להעמיד עליו לדין.

יפעת רווה: זאת הסיבה.

יפעת רווה: אם התוצר הוא שלא תהיה אכיפה בכלל, נחזיר את זה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נחזיר את סעיף 12.

אורי מקלב: באיזו דרגה?

אוסאמה סעדי: דרגה ב'.

אוסאמה סעדי: לא?

אסנת הירש: כן אדו ני, דרגה ב'.

אוסאמה סעדי: במקום שיהיה אישום פלילי.

אסנת הירש: לגבי החופים השקטים.

אסנת הירש: האם אפשר שם לפחות להגביל את זה להגברה מסוג מסוים.

אורי מקלב: מה זה מוזיקה?

אורי מקלב: בכל מכשיר?

אסנת הירש: כן.

אסנת הירש: בחוק העזר קבענו שני סוגים של חופים לעניין של רעש.

אסנת הירש: יש חופים שמליאת המועצה תכריז עליהם כחוף שקט.

אסנת הירש: אנחנו בוודאי לא מתכוונים להכריז על כל רצועת החוף כחוף שקט אבל כן ראינו לנגד עינינו את המודל של איגוד ערים כינרת שהוכיח את עצמו ויש ביקוש גם לדבר הזה.

אסנת הירש: יש לנו כוונה להכריז על חוף אחד או שניים כחוף שקט, אחרי שנקיים שיתוף ציבור ונשמע את הציבור ונתייעץ עם ארגוני הסביבה מה לדעתם המקום שיתאים להיות מוכרז כחוף שקט.

אוסאמה סעדי: גם בשעות מסוימות.

אוסאמה סעדי: אני זוכר שבאיגוד כינרת היו שעות מסוימות.

אסנת הירש: יש הרבה רשויות שהלכו על המודל הזה, שקבעו למשל עבירות מחמירות יותר החל משעה 7:00 בערב עד 6:00 בבוקר.

אסנת הירש: אנחנו הלכנו על החלוקה הגיאוגרפית מכיוון שאצלנו באמת יש ישובים רבים מאוד שהם צמודי חוף.

אסנת הירש: קיבוצים כמו נווה ים, מעגן מיכאל, שדות ים.

אוסאמה סעדי: מה התשובה לחבר הכנסת מקלב בעניין דרגת הרעש?

אוסאמה סעדי: איך אתם מגדירים?

אורי מקלב: לאו דווקא בחוף השקט.

אורי מקלב: אפילו בחוף הרגיל.

אסנת הירש: עשינו את ההבחנה הזאת מכיוון שבחוף השקט באמת תהיה אכיפה.

אורי מקלב: מה זה שקט?

אורי מקלב: כתוב שם מכשיר.

שמחה רוטמן: הטלפון שלי מצלצל בחוף שקט, לכאורה עברתי על החוק.

אסנת הירש: לכאורה עברת על החוק אבל במסגרת מדיניות אכיפה אנחנו מתמקדים ברמקולים הגדולים שמשמשים את באי החוף למסיבות.

שמחה רוטמן: אני יודע אבל לכאורה, לפי איך שזה מנוסח, גם לשמוע באוזניות אסור.

שמחה רוטמן: אסור לשמוע מוזיקה בכל עוצמה שהיא.

אסנת הירש: לא נאכוף אוזניות.

שמחה רוטמן: ברור לי שלא תאכפו זאת.

אוסאמה סעדי: "לא יקים אדם רעש".

אוסאמה סעדי: באוזניה אתה לא מקים רעש.

שמחה רוטמן: בחוף השקט לא תותר הפעלת אמצעים להשמעת קול או מוזיקה מכל סוג ובכל עוצמה.

אסנת הירש: השאלה אולי לפחות להחריג את הסעיף של החופים הלא שקטים.

אסנת הירש: כלומר, לשים את הקנס – לא יודעת אם המקסימלי או לא, חברי הכנסת יחליטו – על סעיף קטן (ג) ועל סעיף קטן (ב) שמדבר על חופים לא שקטים, לא להחיל את אותו קנס.

אסנת הירש: לצערי הרב, גם בחופים היום, שאף אחד מהם עדיין לא הוכרז כחוף שקט, בינתיים לא הכרזנו על אף חוף בשטח הרשות כחוף שקט, אנחנו מוצאים את עצמנו עם מסיבות רועמות עד השעות הקטנות של הלילה כי נכון להיום החקיקה של המשרד להגנת הסביבה (תקנות מניעת רעש) מאפשרות לנו לאכוף רעש אך ורק בשכונות מגורים.

אסנת הירש: זאת אומרת, אין מגבלה של דציבלים.

אסנת הירש: בן אדם יכול להרעיש בחוף הים כמו שדה תעופה וזה מה שאנחנו מנסים להסדיר.

אוסאמה סעדי: לכן אומרים חברי הכנסת שאנחנו מכירים את התופעה הזאת וגם היינו בחופי הים, ובאמת כאשר יש את המסיבות האלה או כאשר יש הגברות של מוזיקה, צריך להגדיר את זה.

אוסאמה סעדי: זה מה שאנחנו מבקשים, שתגדירו את זה.

שמחה רוטמן: למה שלא תקבעו שמעל 50 דציבל, מעל 100 דציבל?

שמחה רוטמן: תקבעו משהו הגיוני.

אוסאמה סעדי: אם מישהו יושב שם ושומע מוזיקה ערבית או לא ערבית או מזרחית או חסידית, אנשים הולכים שם לבלות.

טליה ג'מאל: זה בדיוק יהיה ההבדל בין חוף שקט לכל שאר החופים.

אסנת הירש: בכל שאר החופים תשמיע מוזיקה כאוות נפשך אבל אל תרעיש.

אוסאמה סעדי: בחוף שקט תהיה דרגת קנס מסוימת ובחוף לא שקט דרגת קנס ב' או ג'.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: מה שחברי הוועדה אמרו.

טליה ג'מאל: חוף שקט – א'.

טליה ג'מאל: חוף לא שקט.

אסנת הירש: זה לא חוף לא שקט.

אסנת הירש: זה כל יתר החופים.

טליה ג'מאל: כל יתר החופים.

טליה ג'מאל: אנחנו אחר כך נעשה את ההתאמות ברמת הנוסח בינינו לבין משרד המשפטים והכנסת.

טליה ג'מאל: אתה אומר שזאת תהיה דרגה ג'?

אוסאמה סעדי: כן.

טליה ג'מאל: עוד הצעה לעניין החוף השקט אבל בתוך הסעיף של חוק העזר יש היום איזושהי הקבלה לתקנות למניעת מפגעים, אפשר לעשות את זה הפוך כך שבמקום שצריך היתר, אפשר לא.

טליה ג'מאל: מה שחברי הכנסת יחליטו.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את צו המועצות המקומיות (עבירות קנס), התשפ"ב-2022 - חוף הכרמל.

אוסאמה סעדי: אנחנו מצביעים על הנוסח כפי שהוא עם כל השינויים שערכנו.

טליה ג'מאל: כולל השינוי של יושב ראש הוועדה גלעד קריב?

אוסאמה סעדי: כולל בעניין השימוש בכלים החד פעמיים שזה אומר רק כוסות וצלחות חד פעמיות.

אוסאמה סעדי: נכון?

טליה ג'מאל: כוסות, צלחות, סכו"ם וקשי שתייה.

אוסאמה סעדי: כוסות, צלחות, סכו"ם וקשי שתייה.

אוסאמה סעדי: דרגת הקנס היא דרגת הקנס המינימלית.

אורי מקלב: הייתה הגדרה ששימוש ממש ולא הוצאה.

טליה ג'מאל: זה רק לגבי שימוש.

טליה ג'מאל: לא לגבי הכנסה.

אורי מקלב: שימוש, הפירוש הוא שהשתמשת בזה.

טליה ג'מאל: נעשה את ההקבלה לעניין שימוש ובפרשנות זה יהיה.

טליה ג'מאל: נעשה את זה כך שזה יחול רק על הסיפה של הסעיף "ולא ישתמש באותו אזור בכלים כאמור".

אוסאמה סעדי: אנחנו מצמצמים מאוד ומאוד מגדירים את זה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נצביע כפי שנצביע ובכל מקרה תהיה רוויזיה.

אורי מקלב: איך אתה מגדיר שימוש?

אורי מקלב: שימוש, זה שימוש בפועל.

אורי מקלב: אדם הוציא רגע והכניס, זה לא נקרא שימוש.

אורי מקלב: מה זה שימוש?

אורי מקלב: הוא השתמש בכלי.

אורי מקלב: איך תהיה ההגדרה?

אסנת הירש: אנחנו נדרוש מהפקחים שיראו לנו בתמונות שימוש בפועל.

אסנת הירש: כך אנחנו נוהגים לגבי כל יתר העבירות.

אורי מקלב: אני לא יכול להסתפק ברצון הטוב שלכם.

אורי מקלב: אנחנו ועדת חוקה.

אוסאמה סעדי: אני מעלה את זה להצבעה.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: לא אושר

אוסאמה סעדי: הצו לא אושר.

אוסאמה סעדי: רוויזיה.

אורי מקלב: ההצבעה היא על הכול או רק על החלק הזה?

אוסאמה סעדי: אנחנו נצביע על הכול אבל למעשה אנחנו מתמקדים רק בסעיף הזה.

אורי מקלב: למה אתה לא מפצל את ההצבעות?

אוסאמה סעדי: אי אפשר לפצל.

אורי מקלב: בדברים אחרים אני יכול להיות בעד.

טליה ג'מאל: אתה יכול גם לעשות רוויזיה על נושא מסוים ולא על הצו כולו.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: הפוך.

אורי מקלב: אני צריך לאשר.

טליה ג'מאל: אם אתם רוצים, אתם יכולים להצביע סעיף-סעיף ולהצביע רק על הסעיף הזה.

אורי מקלב: יותר טוב.

טליה ג'מאל: או להצביע על כל הצו למעט סעיף 10.

אורי מקלב: אני רוצה להיות בעד הדברים האחרים.

אוסאמה סעדי: עוד חצי שעה נעשה רוויזיה.

טליה ג'מאל: בדיון ברוויזיה תעלו את כל ההסתייגויות שלכם.

אוסאמה סעדי: הצעת צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"ב -2021 - לקיה

אוסאמה סעדי: נמצא איתנו ראש המועצה ואנחנו מתחילים בו כי יש לו פגישה במשרד הפנים.

אוסאמה סעדי: אני מברך את ראש המועצה חברי אחמד אלאסד.

אוסאמה סעדי: מי נמצא אתך?

זיאד אבו גנים: גזבר המועצה.

גיתית שרמן: הייעוץ המשפטי.

אוסאמה סעדי: אנחנו מברכים.

אוסאמה סעדי: אני מלווה את הנושא הזה של צווים של מועצות מקומיות בכלל ומועצות מקומיות ועיריות ערביות.

אוסאמה סעדי: בשנים האחרונות יש מהפכה בתחום הזה.

אוסאמה סעדי: הרבה מועצות, הרבה יישובים והרבה עיריות מתחילים לגבש ולבקש צווים על מנת להסדיר את כל הנושא הזה של סדר, חניות, פסולת, זיהום אוויר ואיכות סביבה.

אוסאמה סעדי: אין לנו חוף, כך שלנו אין את כל הבעיות האלה כפי שיש בחוף הכרמל, בטבריה, ובתל אביב אבל יש לנו בעיות מבעיות שונות ביישובים הערביים, בין אם זאת הפסולת, מפגעים, חניות וכולי.

אוסאמה סעדי: לכן אני מברך את כל המועצות ואת כל העיריות הערביות שמתחילות לעגן את כל הנושאים האלה וליישם את חוקי העזר האלה.

אוסאמה סעדי: אחד היישובים האלה הוא היישוב לקיה בדרום, שם ביקרנו.

אוסאמה סעדי: בבקשה, אדוני ראש המועצה.

אחמד אלאסד: תודה.

אחמד אלאסד: אנחנו אישרנו את חוק איכות הסביבה, מניעת מפגעים ושמירה על ניקיון.

אחמד אלאסד: היום אנחנו מבקשים לאשר את הקנסות כאשר המטרה היחידה היא עשיית סדר ביישוב וגם משילות ביישוב כי היום כל אחד עושה מה שבא לו וכל אחד משליך פסולת לכל עבר.

אחמד אלאסד: אנחנו צריכים לדאוג לרווחת התושבים שלנו, לדאוג לבריאות וגם לאיכות הסביבה.

אחמד אלאסד: היום אנשים משליכים פסולת לכל עבר, במיוחד נהגי משאיות שמתגוררים ביישוב וכל אחד מעמיס פסולת מאתרי בנייה ובמקום לשים אותם בהטמנה, חוסך את הכסף וזורק אותם ביישוב ליד הבית שלו בשטחים הפתוחים ואצלנו לא חסרים שטחים פתוחים.

אוסאמה סעדי: והיום אתה לא יכול לעשות שום דבר.

אחמד אלאסד: היום אין לנו כלים לאכוף את זה ואנחנו צריכים את הכלים האלה גם לאכוף את החוק וגם ליישם אותו.

אחמד אלאסד: המועצה לא מתכוונת למוחרת לאכוף בלי קודם הסברה ובלי חינוך סביבתי ובלי אזהרות.

אוסאמה סעדי: איך אתם ערוכים לזה?

אחמד אלאסד: אנחנו ערוכים.

אוסאמה סעדי: איך אתם ערוכים כמועצה?

אוסאמה סעדי: אתה יודע שצריך מערך של תובעים ופקחים.

אוסאמה סעדי: הסברה חשובה, חינוך מאוד חשוב וכך גם אזהרות ולא מיד להתחיל לחלק קנסות אבל אחרי שאתם עוברים את השלב הזה, אתם ערוכים מבחינת תקנים ואיושם?

אחמד אלאסד: כן.

אחמד אלאסד: אנחנו ממנים עכשיו תובע במועצה.

אחמד אלאסד: יש תקצוב מיוחד.

אחמד אלאסד: תקצבנו אותו וגם פקחים וגם אכיפה.

אחמד אלאסד: יש לנו תכנית הסברה ליישוב כי קודם מפרסמים ומסבירים את זה ולא ישר משיתים את זה על התושבים שלנו במיוחד בתקופה כזאת.

אחמד אלאסד: כולם סובלים מזה ולא רק היישוב לקיה.

אחמד אלאסד: כל הנגב היום הפך למקום מטמנה לפסולת בניין ופסולת ביתית שאנשים משליכים אותה.

אוסאמה סעדי: לכן הלכתם על דרגת קנס א', בגלל חומרת בעיית הפסולת שהיא פסולת בנייה?

אחמד אלאסד: הלכנו על דרגת החומרה.

אחמד אלאסד: לפעמים אתה רואה פסולת שהיא מסוכנת.

אחמד אלאסד: לדוגמה, לפני כמה חודשים פינו ממפעלים כימיים משטחים והם זרקו אותם ואחר כך שרפו אותם.

אחמד אלאסד: אחר כך אנשים התקשרו ואמרו שלא יכולים לסבול את הריח כתוצאה מהשריפה.

אחמד אלאסד: זה מזיק לכל הסביבה, לא רק ללקיה אלא גם ליישובים שכנים.

אחמד אלאסד: לפעמים הם שורפים בשעות הקטנות של הלילה, בשעות לא שגרתיות ולכן אנחנו צריכים גם להרתיע.

אחמד אלאסד: המטרה היא שלא תזרוק פסולת, לא תקבל קנס.

אחמד אלאסד: זרקת פסולת, תקבל קנס.

אוסאמה סעדי: אתה אומר שיהיה תובע ויש תקן ותקצוב של משרד הפנים.

אחמד אלאסד: יש לנו תקנים.

זיאד אבו גנים: אנחנו ממנים במליאת המועצה הקרובה תובע עירוני שזה היועץ המשפטי של המועצה.

זיאד אבו גנים: במקביל תקצבנו גם תקנים של פיקוח עירוני במסגרת החלטת ממשלה 2397 ויש לנו תקציבים לזה.

זיאד אבו גנים: זה בתקציב המועצה המאושר.

זיאד אבו גנים: מיד לאחר אישור צו עבירות קנס, אנחנו גם נתחיל בתהליך הזה של הגיוס של הפקחים והפעלת החוק.

אוסאמה סעדי: מצוין.

אוסאמה סעדי: היועצת המשפטית, יש לה הערות.

טליה ג'מאל: ביחס ליתר העיריות והרשויות, בפני חברי הכנסת יש נוסח מוסכם.

טליה ג'מאל: כאן לצערי זה לא קרה אבל יש הרבה מאוד הסכמות שכבר הגענו אליהן ואני אומר לפרוטוקול כדי שיהיה לנו ברור.

טליה ג'מאל: לגבי סעיף 16(א) של התקנת כלי אצירה ראשון, הפחתה לדרגה ה'.

טליה ג'מאל: אלה הפחתות לדרגות קנס שהן מקובלות יותר בתחומים האלה והוספנו כל מיני החרגות, כמובן בשיתוף עם משרד השפטים.

אוסאמה סעדי: כמה זה יהיה במקום 475?

טליה ג'מאל: דרגה ה' שאם אני לא טועה זה 165.

טליה ג'מאל: סעיף 8(א) של השלכה מרכב, זה יהיה רק למעט מים.

טליה ג'מאל: סעיפים 24(א) ו-28(א) שעוסקים בהוצאת גזם וחפצים מיושנים, תהיה חובה לפרסם באתר המועצה מתי מותר להוציא את הדברים.

טליה ג'מאל: סעיפים 31(א) ו-32(א), לגבי טיפול בעצים וגיזום של גדר חיה, יהיה בכפוף למתן התראה כאמור בסעיף קטן (ב) בסעיף בסעיפים האלה.

טליה ג'מאל: סעיף 46(א), לגבי רעש, יעסוק ברעש לא סביר בלבד.

טליה ג'מאל: סעיף 48 ו-51(א), לגבי הפעלת מכונות וציוד גינון, גם בעניין של רעש.

טליה ג'מאל: ההרשאה שם לאחר תהיה לאחר מטעמו.

טליה ג'מאל: בסעיף 17(א), החרגת לא יניח.

טליה ג'מאל: בסעיף 23(א) שזה פינוי פסולת בניין, הסכמנו להשמיט את סעיף קטן (א) כך שהקנס יהיה רק אחרי קבלת התראה שזה כבר מוסדר בסעיף קטן (ב).

אוסאמה סעדי: לגבי סעיף 23(א), 23(ב), 23(ג), 23(ו), כל העניין הזה של פינוי פסולת בניין, אני רואה שזה הכול דרגת קנס א' שזו הדרגה הגבוהה ביותר והסכום הוא 730 שקלים.

אוסאמה סעדי: מאחר, אדוני ראש המועצה, שזה צו חדש שרק עכשיו אתם מתחילים בו, האם זה נכון להתחיל מיד בדרגת הקנס הגבוהה ביותר?

אוסאמה סעדי: בוא נתחיל עם דרגת קנס ב' ונראה אם באמת אנשים – אחרי האזהרות, חינוך ופרסום מטעמכם – ישתנו.

אוסאמה סעדי: אם אתם רואים שהקנס הזה הוא לא מרתיע, כפי שאנחנו עושים במקומות אחרים, תבואו לכאן ותאמרו שנתתם מאות דוחות אבל זה לא עוזר.

אוסאמה סעדי: אני הייתי מציע שלא נתחיל עם הקנס הגבוה ביותר.

אחמד אלאסד: אני אתייחס לזה.

אחמד אלאסד: הבעיה של הרשות עם המשאיות היא עניין הכדאיות הכלכלית של נהגי המשאיות.

אחמד אלאסד: נהג המשאית שעכשיו לוקח 20 טון או 40 טון מאתר בנייה, הוא מקבל מאתר הטמנה 60 שקלים על כל טון כך שהוא יקבל 2,500 שקלים על 40 טון, אם תגיד לו 400 שקלים, הוא יגיד בסדר, אני אשלם את הקנס הזה ואזרוק את זה בלקיה.

שמחה רוטמן: בדיוק.

שמחה רוטמן: רציתי לומר שהסכום נמוך מדי.

טליה ג'מאל: 730 שקלים זה הסכום המקסימלי.

שמחה רוטמן: זה נמוך מדי אבל זה מה יש.

אוסאמה סעדי: אני יודע שזה נמוך יחסית.

אחמד אלאסד: אנחנו הולכים ליישם את זה אחרי הסברה.

אחמד אלאסד: אנחנו גם נחלק אזהרה לפני כן.

אחמד אלאסד: נותנים לו אפשרות לפנות את זה לפני שמטילים עליו קנס.

אוסאמה סעדי: אני מקבל.

אוסאמה סעדי: בסדר.

אחמד אלאסד: אנחנו היום מסבסדים מכולות שמפנות פסולת למרות מצבנו הכלכלי הלא פשוט אבל אנחנו עושים את זה כדי לחנך את האנשים לפנות את הפסולת לאתרים מוסדרים ולא להשלים אותה בשטחים הפתוחים.

יפעת רווה: בדברים האלה אנחנו בדרך כלל עושים את המקסימום כי באמת זה עניין של כדאיות כלכלית וכפי שאמר חבר הכנסת רוטמן זה סכום נמוך אבל זה הסכום המקסימלי האפשרי.

אוסאמה סעדי: אני מקבל.

טליה ג'מאל: אני אסיים ואומר לפרוטוקול את הדברים עליהם הסכמנו ולאחר מכן יש כמה שאלות.

טליה ג'מאל: סעיף 46(ב), לגבי הרעש של בעלי עסקים, אנחנו אומרים רעש בלתי סביר.

טליה ג'מאל: סעיף 60 לגבי מעשים בגן, הפרעה זה רק למעט רעש סביר.

טליה ג'מאל: סעיף 16(ג) לגבי שקית סגורה בפח, אנחנו מבטלים את הסעיף הזה לחלוטין.

טליה ג'מאל: סעיף 46(א) לגבי רעש, אנחנו מצמצמים.

טליה ג'מאל: לא ניתן קנסות בין השעות 14:00 ל-16:00.

טליה ג'מאל: אלה ההסכמות שכבר היו.

אוסאמה סעדי: יש שאלות?

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: יש כמה שאלות.

טליה ג'מאל: יש לנו את הנושא של המפגעים.

טליה ג'מאל: הגדרת המפגעים.

טליה ג'מאל: בגלל שזה מפגע וזה בריאותי, אנחנו נותנים קנס מקסימלי בסכום 730 שקלים.

טליה ג'מאל: בתוך חוק העזר יש הרבה מאוד הגדרות למפגעים ויש כאן כמה דברים שהצענו להחריג.

טליה ג'מאל: הדבר הראשון הוא פסקה (30) שמדברת על אחסנה או הכנה של מזון ומכירת דברי אוכל או שפג תוקף או שלא על פי הוראות היצרן.

טליה ג'מאל: כאן אנחנו מבקשים להחריג את הפסקה הזו לחלוטין.

טליה ג'מאל: יש הסדרה ארצית לעניין המכירה ואני לא חושבת שאנחנו רוצים לתת קנסות למי שמחזיק במקרר קוטג' פג תוקף.

גיתית שרמן: הסעיף הזה מדבר על אחסנה או הכנה של מזון ומכירת דברי אוכל שפג תוקפם בניגוד להוראות שמצוינות על גביהם.

גיתית שרמן: אנחנו הצענו לסייג את זה לבעלי עסקים בלבד כי בכל זאת אנחנו חושבים שיש מצבים שאנחנו יכולים לבוא ולהיתקל במכירה של מזון, גם אם היא לא מוסדרת, גם אם היא לא לפי חוק רישוי עסקים וכולי, ועדיין זה יכול לגרום חלילה למפגע תברואתי, לקלקולי קיבה, לנזקים.

גיתית שרמן: אנחנו רוצים שתהיה לנו האופציה הזאת למקרה שאנשים עושים את זה על דרך העסקים, במכירה.

טליה ג'מאל: אם אנחנו מצמצמים את זה למכירה, כאן משרד המשפטים אולי יגיב אבל אני חושבת שיש לנו הסדרה ארצית של הנושא ולכן אנחנו בדרך כלל לא אוכפים את זה דרך חוקי עזר.

טליה ג'מאל: אגב, בחלק מהרשויות האחרות שנדונות היום, החרגנו את הפסקה הזאת בגלל ההסדרה הארצית של הנושא.

טליה ג'מאל: אני מציעה להוריד את זה.

גיתית שרמן: אני אציין שהסעיף הזה קיים בחוק העזר.

יפעת רווה: נכון.

יפעת רווה: דרך פנייה לבית המשפט ולא דרך קנס.

בת אור כהנוביץ: זאת תופעה שאתם נתקלים בה?

בת אור כהנוביץ: למה קם הצורך הזה והאם חוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון) לא נותן הגנה?

אחמד אלאסד: סתם דוגמה.

אחמד אלאסד: בשר שאין לו מקור.

אוסאמה סעדי: אבל זה הולך לבית המשפט וזה לא קנס.

אוסאמה סעדי: זה יותר חמור.

בת אור כהנוביץ: זה מטופל דרך חוק הגנה על בריאות הציבור.

אוסאמה סעדי: אם באמת מישהו אחסן מזון פג תוקף, זה לא קנס בגובה 730 שקלים.

שמחה רוטמן: בדרך כלל כל החוקים של רישוי עסקים ומזון, רשויות מקומיות מוסמכות.

טליה ג'מאל: כן, אבל האכיפה היא...

טליה ג'מאל: מוסכם לבטל את זה?

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: פסקה (14) מדברת על שפיכת מים במרזב.

אוסאמה סעדי: אנחנו מציעים להגביל את זה רק למי שפכים.

אוסאמה סעדי: זה לא שמישהו עושה ספונג'ה ומוריד מים רגילים.

אחמד אלאסד: אנשים שוטפים רכבים על הכביש הראשי.

טליה ג'מאל: אני לא מדברת על זה.

טליה ג'מאל: אני מדברת על מרזב.

טליה ג'מאל: רק לעניין מי שפכים.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: בסדר.

טליה ג'מאל: יש לנו את פסקה (29) על נדידת חול.

טליה ג'מאל: אני אשמח להסבר.

טליה ג'מאל: הפסקה היא נדידת חול, עפר, חצץ, אדמה או נוזלים מנכס לרחוב.

טליה ג'מאל: בגלל שזאת נדידה וזאת לא הוצאה אקטיבית, זה נראה לי פחות חמור מיתר הדברים בסעיף.

גיתית שרמן: אני אבהיר.

גיתית שרמן: לפעמים יש הבדלי טופוגרפיה בין מפלס הרחוב לבין השטח של הנכס.

גיתית שרמן: זה קורה הרבה פעמים גם לנכסים שהם לא מגודרים או שהפיתוח לא הושלם בתוך המגרשים הפרטיים.

גיתית שרמן: אז במצבים שלהם למשל אחרי גשמים חזקים או סופות, יכולה להיות נדידה של חול או של כל דבר אחר מהנכס.

גיתית שרמן: אנחנו בסך הכול רוצים כאן את האפשרות לאכוף ולהודיע לבעל הנכס שיסיר את המפגע - אנחנו מדברים כאן על סעיף למניעת מפגעים – וככל שהוא לא יסיר את המפגע, למעשה יש לנו את האפשרות לאכוף את זה.

טליה ג'מאל: אולי נכתוב שזה בכפוף למתן התראה.

טליה ג'מאל: (29) בכפוף להתראה.

גיתית שרמן: אין בעיה.

אחמד אלאסד: אני אשלים את דברי היועצת המשפטית.

אחמד אלאסד: היום יש אנשים שמחזיקים חומרי בניין, גם חול וגם חצץ, ואז יש הרבה אבק וזיהום.

אוסאמה סעדי: אם כן, אמרנו בכפוף להתראה.

שמחה רוטמן: מה זה נדידת נוזלים?

שמחה רוטמן: גם מים?

שמחה רוטמן: יורד גשם, נשפכים מים מהשטח שלי לשטח הציבורי.

טליה ג'מאל: אולי גם למעט נוזלים.

גיתית שרמן: זה תלוי.

אוסאמה סעדי: כתוב חול, עפר וחצץ.

אוסאמה סעדי: או נוזלים למעט מי גשם.

גיתית שרמן: אני נתקלתי ברשות מקומית אחרת באנשים שבאופן קבוע שפכו את הביוב לרחוב.

טליה ג'מאל: אולי למעט מים.

אחמד אלאסד: לפעמים שוטפים רכבים עם סבון.

טליה ג'מאל: לזה יש סעיף אחר.

שמחה רוטמן: על שטיפת רכבים דיברנו בהקשר לחוק אחר.

שמחה רוטמן: זה באמת משהו אחר.

גיתית שרמן: אנחנו מדברים כאן על מניעת מפגעים.

גיתית שרמן: הכותרת של הסעיף שאמנם היא לא נמצאת כאן

גיתית שרמן: בתתי הסעיף אבל בסעיף העיקרי כתוב שזה משהו שעלול לגרום לסכנה לציבור, לביטחון הציבור וכולי.

אוסאמה סעדי: מפגע.

גיתית שרמן: בדיוק.

גיתית שרמן: זה לא מים כי מישהו שטף את המרפסת.

גיתית שרמן: אנחנו מדברים על מצב שבו כמויות המים או אולי החומרים שיש במים.

טליה ג'מאל: בכפוף להתראה.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: לגבי דרגות של חומרת קנס, יש כאן כמה דברים ועל פניו זה קצת חורג, בטח ברשויות המקומיות ג'דידה וטמרה שנמצאות כאן ו אחר כך נדון בהן.

טליה ג'מאל: סעיף 10(ב), שטיפת רכב עם הידרנטים.

טליה ג'מאל: בג'לג'וליה לפני חצי שנה הוועדה אישרה (ד).

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: 730 שקלים זה יותר מדי.

גיתית שרמן: אני רוצה להגיד על זה משהו.

גיתית שרמן: הערתי על זה בהקשר להערה של היועצת המשפטית.

גיתית שרמן: צריכת מים מהידרנט זה צריכת מים ציבוריים.

גיתית שרמן: זה למעשה גניבת מים.

גיתית שרמן: זאת גם עבירה על חוק העונשין.

גיתית שרמן: כל מים שנלקחים ונצרכים ללא מדידה וללא אישור מהידרנטים, אלה מים שהרשות המקומית סופגת את הכסף הזה בפחת שלה.

גיתית שרמן: אנחנו היינו רוצים בהקשר הזה שאם אנחנו תופסים – שוב, זה לא ביום יום – מישהו שאכן גונב מים מההידרנט ללא רשות, ללא מדידה, בדרך כלל אלה לא אנשים פרטיים, זה קורה הרבה גם עם מכונות טאטוא וכל מיני דברים כאלה, אנחנו רוצים שתהיה לנו את האפשרות לתת קנס.

אוסאמה סעדי: אנחנו מסכימים שיינתן קנס אבל לא הקנס המקסימלי.

טליה ג'מאל: כמעט בכל הרשויות המקומיות אנחנו לא רואים את זה בדרגה א', גם אלה שנדונות כאן.

אוסאמה סעדי: דרגה ב'.

טליה ג'מאל: ב'?

אוסאמה סעדי: כן.

טליה ג'מאל: לגבי גובה הקנס בסעיף 23, אמרנו שאנחנו בסדר עם זה.

טליה ג'מאל: סעיף 63(א).

טליה ג'מאל: "לא יניח, לא ישאיר, לא יקים, לא יתלה ולא יטיל ברשות הרבים או ברשות היחיד שנועד למעבר, לא יבליט מעל שטח ציבורי או ברשות היחיד שנועד למעבר ולא ירשה לאחר מטעמו להניח, להשאיר, להקים, לתלות, או להטיל כל דבר העלול לגרום נזק לרחוב למטרד לעוברים ושבים".

טליה ג'מאל: זה סעיף שמנוסח כאן באופן הרבה יותר רחב מאשר במקומות אחרים ודרגת הקנס שלו בדרך כלל היא קצת יותר נמוכה.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, אני מזהה כאן התפרקות מלאה של הקואליציה.

שמחה רוטמן: ועדת החוקה בידי האופוזיציה ועכשיו אפשר להעביר גם חוקי יסוד.

טליה ג'מאל: אנחנו רואים סעיפים דומים ב-(ג) וב-(ד).

טליה ג'מאל: זאת דרגה ב'.

אוסאמה סעדי: בסדר.

טליה ג'מאל: עוד אחד על גובה הקנס.

טליה ג'מאל: על שריפת פסולת, סעיף 26, ביקשו ב'.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מוצאים את זה הרבה יותר נמוך.

טליה ג'מאל: בג'דידה למשל הם ביקשו דרגה ו'.

טליה ג'מאל: כנ"ל לגבי סעיף 7(א).

אחמד אלאסד: אנחנו דווקא רוצים להעלות את זה.

אחמד אלאסד: לא להוריד את זה.

טליה ג'מאל: אנחנו מבינים את המורכבות ואת הבעיה.

טליה ג'מאל: אנחנו דווקא חושבים שאם עד עכשיו זה לא נאכף בכלל, בפעם הראשונה שאתה אוכף יכול להיות שתהיה לזה השלכה.

טליה ג'מאל: אני לא חושבת שאני נוטה לשרוף פסולת בפארקים אבל גם ככל שהייתי רוצה לעשות את זה, אני מניחה שאם פעם-פעמיים הייתי מקבלת קנס בסכום של 245 שקלים או 320 שקלים, זה כבר היה מרתיע אותי.

טליה ג'מאל: אני לא חייבת לקפוץ ל-730 שקלים בפעם הראשונה או ל-475 שקלים.

אוסאמה סעדי: איזה סעיף?

טליה ג'מאל: סעיף 26 ו-7(א) לגבי פסולת שהיא לא פסולת בניין.

גיתית שרמן: זה שוב העניין של הכדאיות הכלכלית.

גיתית שרמן: שריפת פסולת, במקום להטמין אותה שורפים אותה.

אוסאמה סעדי: הקנס הוא 475 שקלים?

טליה ג'מאל: כן.

אוסאמה סעדי: נשאיר את זה כך.

טליה ג'מאל: לגבי סעיף 7(א), השלכת פסולת בפח הלא נכון כאשר לא מדובר בפסולת בניין.

טליה ג'מאל: פסולת בניין שמנו בדרגה מקסימלית בסך 730 שקלים אבל לגבי פסולת אישית?

אוסאמה סעדי: להוריד.

טליה ג'מאל: מ-ב' לאזור ה'? ו'?

אוסאמה סעדי: ל-ג'.

אוסאמה סעדי: זאת לא פסולת בניין.

אוסאמה סעדי: פסולת בניין, זה חמור.

טליה ג'מאל: פסולת הבניין, זה החמור.

טליה ג'מאל: לגבי עקירת צמחים בגן.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מחריגים צמח שאינו מוגן.

טליה ג'מאל: כאן הם ביקשו ד'.

טליה ג'מאל: זה סעיף אנחנו כמעט ולא רואים.

טליה ג'מאל: זה אפילו ברמות של ו' ו-ז' בדרך כלל.

טליה ג'מאל: סעיף 57.

טליה ג'מאל: עקירת צמחים בגן.

אוסאמה סעדי: הקנס בגובה 245 שקלים.

טליה ג'מאל: נכון.

טליה ג'מאל: בדרך כלל זה ברמת ו' ואפילו ז' וגם בדרך כלל מוחרגים צמחים שאינם מוגנים.

גיתית שרמן: אנחנו ביקשנו אישור על הפיתוח שהמועצה עושה.

אוסאמה סעדי: להשאיר.

גיתית שרמן: זה לא משנה אם הפרח מוגן או לא מוגן.

גיתית שרמן: אנחנו הוצאנו את הכסף ואנחנו פיתחנו ורוצים שזה יישמר.

טליה ג'מאל: אני מסכימה לחלוטין.

טליה ג'מאל: אנחנו לא מדברים על האם ראוי או לא ראוי לקטוף פרח, אבל אם נער קוטף פרח לחברה שלו בגן וזה פרח לא מוגן, השאלה אם 85 שקלים לא מספיקים.

טליה ג'מאל: נראה לי שנכון לעשות הפרדה בין הרף של הראוי.

טליה ג'מאל: אנחנו מדברים כאן על אכיפה פלילית של קטיפת צמח לא מוגן בתוך פארק, הייתי עושה את זה ברף נמוך.

טליה ג'מאל: זאת ההצעה שלי אדוני.

אוסאמה סעדי: 165?

טליה ג'מאל: כן.

אוסאמה סעדי: נעשה את זה 165.

אחמד אלאסד: בסוף השבוע הזה נעקרו שני עצים בני 25 שנים שהיו על הכביש הראשי.

שמחה רוטמן: לעקירת עצים יש לכם כלים הרבה יותר טובים.

שמחה רוטמן: זה כמעט להכניס בן אדם לכלא ואתה מדבר איתי על 245 שקלים מול 165 שקלים?

שמחה רוטמן: בשביל עקירת עצים אתה לא צריך את הסעיף הזה.

שמחה רוטמן: להיפך, אני לא רוצה לתת לך את הפתרון הקל הזה.

שמחה רוטמן: אני רוצה שנגד בן אדם שעקר עץ כזה תלך בכלים החמורים.

אחמד אלאסד: הרשות צריכה את האופציה.

שמחה רוטמן: להיפך.

שמחה רוטמן: תגיש נגדו כתב אישום.

טליה ג'מאל: סעיף 63(ג) על הוצאת ציוד לרחוב.

טליה ג'מאל: אנחנו מציעים לכתוב רק בכפוף להיתר.

טליה ג'מאל: לאפשר היתר של המועצה אם היא רוצה לאפשר לאנשים.

טליה ג'מאל: בגלל שמדובר בקנס יחסית גבוה, לפחות להשאיר קנס גבוה רק על בעלי עסקים שעכשיו משתלטים על המרחב הציבורי ואולי אפשר להקל קצת עם אנשים פרטיים.

אחמד אלאסד: מישהו מתחיל להקים סככה או דוכן בשטח ציבורי ומפריע לתנועה.

אחמד אלאסד: תבענו על זה.

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: ברגע שזה עסקי.

טליה ג'מאל: אני יכולה לצמצם את זה לעסקי בכפוף להיתר.

טליה ג'מאל: אם תתנו לאנשים היתר, זה בסדר.

אוסאמה סעדי: כן.

טליה ג'מאל: יש לנו את סעיף 17(ב) על תקנת מיחזוריות בנכסים פרטיים.

טליה ג'מאל: בדרך כלל הוועדה דורשת שהקנס יהיה רק על ההתקנה של המיחזון

טליה ג'מאל: רית ולא על הניקיון שלה.

טליה ג'מאל: ככל שעושים גם על הניקיון, לפחות הייתי מצמצמת את הניקיון של הסביבה של המיחזורית שזה לא תמיד בשליטת בעל הנכס.

גיתית שרמן: אין בעיה לצמצם את הניקיון כי הרבה פעמים זורקים ליעד ואז דברים מתעופפים.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: הבערת אש בגן.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מתנים את זה בשילוט, את האיסור על הבערת אש בגן.

טליה ג'מאל: הקנס בדרך כלל הוא נמוך יותר.

גיתית שרמן: בהיבט של ההערה הזאת של השילוט לגבי הבערת אש, אנחנו קבענו סעיף של ברירת מחדל שהוא כבר קבוע שלא להבעיר.

גיתית שרמן: זאת אומרת, ברירת המחדל היא אי הבערה.

אוסאמה סעדי: אבל יש שילוט?

גיתית שרמן: להפך, הסעיף אומר שאם אני מתירה הבערה בגן, אני צריכה לשים שילוט שמותר להבעיר.

טליה ג'מאל: בדרך כלל, כשאנחנו הופכים את העבירות האלה לעבירות קנס, אנחנו אומרים שאתם תתנו קנס רק אם יש שילוט ספציפי שאומר אסור.

טליה ג'מאל: זאת לפחות ההצעה, לשים שלט שאומר שאסור להבעיר אש.

אוסאמה סעדי: בסדר.

טליה ג'מאל: מבחינתי אלה ההערות לגבי לקיה.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"ב -2021 – לקיה בנוסח המוצע עם כל התיקונים שהצענו ושיש הסכמה של המועצה וגם של משרד המשפטים ומשרד הפנים.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: הצו אושר פה אחד.

אוסאמה סעדי: מברוק.

אחמד אלאסד: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: הצעת צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"א -2021 - ג'דידה -מכר

אוסאמה סעדי: נמצא איתנו חברי ראש המועצה סוהיל מלחם ועלא אגבאריה שעבד קשה, ואני ויכול להעיד על כך מניסיון אישי.

אוסאמה סעדי: כבר שנים שאני מלווה את הנושא הזה ושיגעתי את ועדת החוקה בכנסת, גם את מנהל הוועדה הקודם וגם את היועצת המשפטית הקודמת, גם את משרד המשפטים וגם את משרד הפנים.

אוסאמה סעדי: אני שמח שסוף סוף אדוני ראש המועצה הגענו עד הלום כאשר הצו והתקנות מגיעים לדיון כאן.

אוסאמה סעדי: אנחנו בהם ואני מקווה שנאשר אותם.

אוסאמה סעדי: ראש המועצה, מר סוהיל מלחם, אני נותן לך את הבמה, תן מילות פתיחה ואחר כך נצלול לתוך הצו ולסוג העבירות עצמן.

סוהיל מלחם: תודה רבה מר אוסאמה סעדי הנכבד, תודה רבה לכל הנכבדים ותודה על הכבוד שנותנים לי להיות כאן שותף.

סוהיל מלחם: לפני כחצי שנה הייתי שותף לדיון מרתק מאוד על חוקי עזר שדנים בשאלה האם כן מותר להשתמש בכוסות פלסטיק וקרטון.

אוסאמה סעדי: זה בחוף הים.

סוהיל מלחם: כן, אבל מצד שני זה מראה את הפער הגדול בין המגזר הערבי למגזר היהודי.

סוהיל מלחם: הגענו היום לוועדה על מנת לאשר חוקי עזר וצווי קנסות וזה מראה שאנחנו עדיין מתעסקים בדברים בסיסיים ביותר, מה שהיה נכון להידון לפני הרבה שנים.

סוהיל מלחם: אני ראש המועצה ג'דידה-מכר.

סוהיל מלחם: הגעתי לתפקיד הזה מתוך שליחות, שכנוע ואמונה שלתושבי ג'דידה-מכר, אם אלה ילדים, תלמידים, צעירים, נשים, גברים, מגיע להם לקבל איכות חיים, לקבל את השירות הטוב ביותר כפי שמקבלים שאר תושבי מדינת ישראל.

סוהיל מלחם: אנחנו בהנהלה כבר שלוש וחצי שנים.

סוהיל מלחם: אנחנו קבוצה של צעירים שהצלחנו להרים את היישוב למקום אחר.

סוהיל מלחם: עשינו הרבה פרויקטים, כאלה שנראים לעין וכאלה שלא, ואני אזכיר כמה דברים.

סוהיל מלחם: בכל מה שקשור לחקיקה ולחוקי עזר, הצלחנו לעדכן ולקדם הרב חוקי עזר, אם זה קשור באיכות הסביבה או בחניות או בהרבה דברים אחרים.

סוהיל מלחם: בכל מה שקשור לאכיפה ולאיכות החיים, לצערנו בג'דידה-מכר כמו בשאר המגזר הערבי אנחנו עדיין תקועים הרבה מאחור.

סוהיל מלחם: מצבורי פסולת שלפי הערכתי כמעט 50 אלף טון מפוזרים מסביב לכפר.

סוהיל מלחם: ירשנו את זה מהרבה הנהלות קודמות, כמעט מלפני 20 שנים.

סוהיל מלחם: אני הייתי נוכח בהרבה דיונים בוועדת הפנים ואיכות סביבה, שם עמדו לאשר החלטת ממשלה או תקציבים מיוחדים על מנת לפנות את הפסולת אבל לצערי עד היום לא קרה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נפגשנו עם השרה הקודמת ועם השרה הנוכחית והעלינו את הנושא הזה של פינוי הפסולת בכל היישובים הערביים אבל במיוחד בג'דידה-מכר.

אוסאמה סעדי: אצלך באמת זו בעיה חמורה מאוד.

סוהיל מלחם: לפני שנתיים אני אישית עברתי התקפה אישית.

סוהיל מלחם: שרפו לי את הרכב וירו עלי ועל הבית שלי בגלל שלקחתי החלטה שאני רוצה לספק לאנשים שירות ואיכות חיים טובים.

סוהיל מלחם: אני עקרתי הרבה רוכלים על המדרכות, בגנים הציבוריים, ואני מוכן ללכת בדרך הזאת כי זאת הדרך האמיצה ביותר, להביא אכיפה לכפר, לתושבים, ולהמשיך בדרך הזאת.

סוהיל מלחם: לכן העניין של צו הקנסות, אני הגשתי את הבקשה לפני שנתיים וחצי אבל בגלל כל המצב הפוליטי במדינה ובכנסת, לא הייתה קואליציה ולא הייתה ממשלה, העניין הזה נדחה ונדחה.

סוהיל מלחם: היום בסופו של דבר אנחנו מגיעים ליום שאני כבר הרבה שנים והרבה זמן מחכה לו על מנת לאשר את צו הקנסות ונתחיל בדרך של אזהרות, חינוך והסברה עד שנגיע להרתעה.

סוהיל מלחם: אני מאמין שללא הרתעה לא נתקדם בחיים שלנו.

אוסאמה סעדי: איך אתם מוכנים מבחינת אכיפה ויישום החוק הזה ברגע שנאשר אותו?

אוסאמה סעדי: איך אתם מוכנים מבחינת תקנים, איוש תקנים, תובע עירוני וכולי?

סוהיל מלחם: לפני שלוש וחצי שנים, עת הגעתי לתפקיד, אחוז הגבייה בג'דידה-מכר היה כמעט 53 אחוזים.

סוהיל מלחם: תוך שלוש וחצי שנים הצלחנו להגביר את אחוז הגבייה ולהגיע ל-86 אחוזים.

סוהיל מלחם: השנה קיבלנו את המענק המותנה ממשרד הפנים בגין ההישג הזה.

סוהיל מלחם: מהגבייה הזו הצלחנו לאייש שני תפקיד, פקחים שעכשיו הם נמצאים בהכשרות וכן עורך דין שמשמש תובע.

סוהיל מלחם: יש לנו היום ביישוב מערך טכנולוגי, מצלמות, כמעט ב-12 אתרים ואנחנו שואפים להרחיב את מערך הטכנולוגי עד 23 אתרים.

סוהיל מלחם: כל זה בסיוע משרד הפנים והמשרד לביטחון פנים והממשלה.

אוסאמה סעדי: אני יכול להעיד מידיעה אישית.

אוסאמה סעדי: אני מבקר הרבה ביישוב ג'דידה-מכר וגם במועצה ומלווה הרבה נושאים גם בחינוך, ספורט, איכות סביבה, תכנון ובנייה.

אוסאמה סעדי: יש לכם שם הרבה תכניות חשובות מאוד ואני יכול להעיד שאתם עושים עבודה טובה ואפילו עוד לפני חוק העזר בנושא הזה של הרוכלות וההשתלטות על מרחבים ציבורים ואכן שילמת מחיר כבד גם בפגיעה אישית.

אוסאמה סעדי: אנחנו כמובן שמחים מאוד שהנושא סוף כל סוף מגיע היום לדיון.

אוסאמה סעדי: עלא אגבאריה, אתה רוצה להגיב?

אוסאמה סעדי: היינו בהרבה שיחות מקדימות.

אוסאמה סעדי: אמרתי גם לגבי הישוב לקיה, שיש הבדל בין חוקי עזר קיימים ואנחנו רואים את היעילות שלהם, אם הם מרתיעים או לא מרתיעים.

אוסאמה סעדי: אתם התחלתם בחלק גדול מהעבירות בדרגת הקנס הגבוהה ואחרי שהייעוץ המשפטי של הוועדה והוועדה היו בקשר אתכם הגענו להסכמות להוריד חלק מהקנסות מדרגה א' לדרגה ב' וגם לדרגה ג'.

אוסאמה סעדי: אנחנו בכל זאת שואפים לאחידות בעבירות האלה בין היישובים השונים.

עלא אגבאריה: אני מודה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי וגם לכל העוסקים במלאכה, משרד הפנים, משרד המשפטים והייעוץ המשפטי של הוועדה.

עלא אגבאריה: היינו בקשר רציף לאורך זמן.

עלא אגבאריה: הנושא של חוקי עזר הוא נושא מאוד חשוב ביישובים הערביים.

עלא אגבאריה: אנחנו מדברים על תהליך שהתחיל לפני כמה שנים והוא יימשך.

עלא אגבאריה: זה לא רק צו ברירות קנס אלא זאת העמדת רכב וחנייתו, הודעות ושלטים חוקי עזר להיטלי פיתוח.

עלא אגבאריה: זאת בעצם המהות של רשות מקומית.

עלא אגבאריה: אם רשות מקומית לא יכולה להפעיל את הסמכויות שלה ואת האחריות שלה בנושאים האלה, זה מרוקן את המשמעות או את התוכן של המועצה המקומית.

עלא אגבאריה: אנחנו מדברים על שינוי תרבותי ושינוי תרבותי לא קורה ביום אחד.

עלא אגבאריה: זה שינוי תרבותי שייקח הרבה שנים אבל באיזשהו שלב צריך להתחיל אותו.

עלא אגבאריה: לענייננו הנושא של תבואה, הנושא של שמירה על המרחב הציבורי, הנושא של שמירת הסדר הציבורי.

עלא אגבאריה: היום הנושא הזה נמצא ראש מעייניו של כל ראש מועצה ואני חושב, כאזרח שחי ביישובים ערביים שזה מסוג הדברים הקרובים שאנחנו נתקלים בהם.

עלא אגבאריה: אני אתן דוגמה קטנה.

עלא אגבאריה: קבלנים שעובדים ביישובים יהודיים או אנשים שעובדים ביישובים יהודיים מעדיפים לקחת את אשפת הבניין ובמקום לשלוח אותה או להטמין אותה במקום מוסדר, לזרוק אותה ביישוב ערבי.

עלא אגבאריה: מסיימים בתל אביב וחוזרים לאום אל פאחם או מסיימים בחיפה וחוזרים לג'דידה-מכר ושופכים את הפסולת שם כי הוא יודע ששם אין סנקציות ואין מישהו שיכול לאכוף את העבירה הזאת.

עלא אגבאריה: מטעמי מדיניות, אחרי שדיברנו עם ראש המועצה, זה צו ראשון.

עלא אגבאריה: זאת התחלה של אכיפה והפעלת חוקי העזר.

עלא אגבאריה: לכן אנחנו מסכימים שנעשה את באופן הדרגתי.

עלא אגבאריה: המטרה היא לא להעשיר את קופת המועצה.

עלא אגבאריה: ממש לא.

עלא אגבאריה: אנחנו מדברים על נושא של הצבת שילוט, וזה אומר להיכנס ליישוב ולא לראות שלטים בכל מקום היכן שבעל השלט רוצה לשים אותם בצורה שהיא פוגעת אפילו בביטחון הנהגים ובביטחון האנשים.

עלא אגבאריה: אנחנו רוצים להסדיר את זה כך שמי שרוצה לשים שלט, יפנה למועצה והמועצה תיתן לו היתר להצבת שלט כך שהוא לא ישים את השלט היכן שהוא רוצה.

עלא אגבאריה: בשיח שקיימנו גם עם משרד הפנים, גם עם משרד המשפטים וגם עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו הגענו להסכמות לגבי הדרגות ואני מקווה שאנחנו מתחילים עידן חדש בג'דידה-מכר.

עלא אגבאריה: אני לא מבטיח שמחר בבוקר הכול ישתנה, אבל אני מבטיח שמחר בבוקר מתחילים לעשות שינוי ביישוב.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אני סומך על ראש המועצה ועל הנהגת ופרנסי היישוב שקודם תתחילו בהסברה, פרסום ומתן תקופה לאנשים על מנת שידעו שיש חוק עזר חדש, שיש צו חדש שאפשר לאכוף אותו כי בסופו של דבר מדובר באיכות החיים של התושבים עצמם.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מדברים על תברואה, על איכות סביבה, על מפגעים ועל הסרת מפגעים, על פסולת בניין ופסולת אחרת – בסופו של דבר זה לרווחת התושבים עצמם.

אוסאמה סעדי: אני סמוך ובטוח שבהתחלה המועצה תפרסם, תתרה ותזהיר ולא תתחיל מיד בהטלת קנסות.

אוסאמה סעדי: היועצת המשפטית, יש עוד משהו?

טליה ג'מאל: יחד עם משרד המשפטים ומשרד הפנים אנחנו הגענו להסכמות.

טליה ג'מאל: זה נמצא בפני חברי הכנסת בטבלטים ואני מציעה שנצביע על הנוסח מוסכם שנמצא בפניכם.

טליה ג'מאל: אולי רק שאלה עקרונית את יש את שני הסעיפים של המפגעים, וזה לדיון שעדיין לא הגענו אליו, ובעצם בתוך חוק העזר יש סעיף שקובע שאם יש יותר ממחזיק או בעלים אחד בבניין, האחריות תחול על כל אחד מהם לפי חלקו היחסי.

אוסאמה סעדי: לכן הבאנו לכאן את בת אור, את משרד המשפטים ואת עיריית תל אביב.

טליה ג'מאל: השאלה איך מתכוונים לאכוף את זה כאן.

עלא אגבאריה: אצלנו אין את התופעה הזאת.

טליה ג'מאל: חלילה אני לא מאשימה אף אחד.

אוסאמה סעדי: כיוון שעדיין אין בנייה רוויה.

אוסאמה סעדי: יש תכניות לבנייה רוויה אבל נגיע לזה.

אוסאמה סעדי: ההחלטה שנקבל לגבי תל אביב, אני מניח שהיא תחול על כל היישובים.

טליה ג'מאל: רק תשימו לב לסעיף 4 בחוק העזר.

אוסאמה סעדי: בסדר.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את צו המועצות המקומיות (עבירות קנס), התשל"ג-1973 - ג'דידה-מכר לפי הנוסח שנמצא בפני הוועדה ועם ההסכמות אליהן הגענו עם המועצה, עם משרד המשפטים ועם משרד הפנים.

אוסאמה סעדי: מי בעד? מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: אושר פה אחד.

אוסאמה סעדי: מברוק לג'דידה-מכר.

אוסאמה סעדי: צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"ב-2022 - טמרה

אוסאמה סעדי: טמרה היא עיר חשובה בגליל.

אוסאמה סעדי: היה צריך להיות איתנו ראש העירייה חברי דוקטור סוהיל דיאב אבל לא היה יכול להגיע.

טליה ג'מאל: עלא נמצא כאן.

אוסאמה סעדי: אני יודע.

אוסאמה סעדי: הוא עבד גם על טמרה וגם על ג'דידה-מכר.

אוסאמה סעדי: ראש המועצה ביקש ממני לומר לוועדה שהם עבדו באופן חזק על חוקי העזר ועל צו הכניסות לעיר טמרה.

אוסאמה סעדי: העיר טמרה היא עיר שבאמת חשובה, עיר שמתפתחת וחשוב מאוד לשמור ולפקח על איכות החיים, להסיר את המפגעים ולטפל בכל הנושא הזה של תברואה, פסולת ומפגעים.

אוסאמה סעדי: לכן הגיע הזמן שלעיר כמו טמרה יהיה צו ויהיו חוקי עזר.

אוסאמה סעדי: הוא אמר שמבחינת התקנים, יאיישו תקנים ויהיו תקציבים לפקחים ולתובעים.

אוסאמה סעדי: העירייה כבר עשתה את כל ההכנות.

אוסאמה סעדי: היא תתחיל בהסברה, בפרסום והתראות לפני שתתחיל באכיפה והטלת קנסות.

עלא אגבאריה: טמרה היא עיר במדינת ישראל שמונה כמעט 36 אלף תושבים.

עלא אגבאריה: צו עבירות הקנס של טמרה, לקח לו קצת זמן כי היו שינויים.

אוסאמה סעדי: לא קצת זמן אלא הרבה זמן.

עלא אגבאריה: אני עדין בניסוחים שלי.

עלא אגבאריה: לא רוצה להיכנס לנושאים פוליטיים.

עלא אגבאריה: בשנתיים-שלוש שנים האחרונות הייתה בעיה עם הוועדה, עם התכנסות הוועדה כי היו דברים יותר חשובים או פחות חשובים, אבל אנחנו נברך על כך שאנחנו נמצאים כאן היום ולא נקלקל את השמחה.

טליה ג'מאל: הפנייה לוועדת החוקה הגיעה פורמלית בשבוע שעבר.

עלא אגבאריה: זה בסדר.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: לפני שלושה שבועות ואז מיד קבענו תאריך.

עלא אגבאריה: אני לא רוצה לקלקל את השמחה.

עלא אגבאריה: אני אומר שהכול בסדר.

עלא אגבאריה: טמרה היא עיר גדולה, יש בה אזור תעשייה, היא מתפתחת עכשיו ויש בה הרחבות ענקיות.

עלא אגבאריה: לטמרה יש חוק עזר על העמדת רכב וחנייתו ומתחילים להפעיל את הקנסות בחוק העזר.

עלא אגבאריה: יש לה מערך עירוני של חמישה פקחים, יש לה תובעת עירונית, יש לה מערכת מחשוב.

עלא אגבאריה: בנושא הזה היא ממש מתקדמת לעומת הרבה ישובים ערבים.

עלא אגבאריה: העירייה התחילה בהסברה.

עלא אגבאריה: ייאמר לזכותו של ראש העיר, זה לא דבר שהוא פופולרי אבל הוא עומד על כך.

עלא אגבאריה: צו הקנס הוא רחב מאוד וכולל הרבה נושאים, גם רוכלים, גם שילוט, גם איכות הסביבה, ממש נוגע לחיי התושב ביום יום.

עלא אגבאריה: בנושא הזה היה לנו דיון עם כל החברים שנמצאים כאן ממשרד המשפטים, משרד הפנים והייעוץ המשפטי של הוועדה.

עלא אגבאריה: עברנו על הכול והתאמנו.

עלא אגבאריה: היינו בקשר עם התובעת העירונית של העירייה והגענו להסכמות כמעט בכל הדברים שעלו לדיון.

אוסאמה סעדי: אני מחזק את דבריך.

אוסאמה סעדי: אכן באמת נעשתה עבודה מקדימה גם מבחינת העירייה, מבחינת משרדי הממשלה ומבחינת הוועדה והייעוץ המשפטי, היועצת המשפטית החרוצה שלנו לאור ההערות שלנו שהערנו.

אוסאמה סעדי: אני תמיד אומר שהיו הרבה עבירות שהן בדרגת הקנס הגבוהה וכפי שאמרנו, אתם עכשיו רק מתחילים ואנחנו מקווים שבאמת לא יהיה צורך לאכוף את זה ושאנשים יראו ויצייתו אבל אם נגיע לשלב בו צריך להטיל קנס, נתחיל בקנסות שהן לא בדרגות הגבוהות ביותר המקסימליות.

אוסאמה סעדי: אם זה לא ירתיע אפשר לחזור ונעלה את גובה הקנסות.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שלא יהיה צורך בכך ולא נגיע למצב הזה.

אוסאמה סעדי: היועצת המשפטית, בבקשה.

טליה ג'מאל: גם כאן אני מציעה שנצביע על הנוסח שנמצא בפני חברי הכנסת שהוא בעצם נוסח מוסכם על כולם.

טליה ג'מאל: התוספת היחידה – זאת טעות שלנו – בסעיף 16(ד).

טליה ג'מאל: אנחנו מציעים להחריג את האסבסט.

טליה ג'מאל: אנחנו עושים את זה בכל המקומות.

טליה ג'מאל: בחוק העזר הזה עשינו את זה בסעיף 19(ד) וטעות שלנו שזה לא נמצא.

טליה ג'מאל: יש לזה הסדרה ארצית.

אוסאמה סעדי: למחוק פסולת אסבסט?

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: למעט פסולת אסבסט.

אוסאמה סעדי: בסדר.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את צו העיריות (עבירות קנס) התשל"א-1971 – טמרה, לפי הנוסח המוסכם שנמצא בפני הוועדה ושקיבל הסכמה של העירייה, של משרדי הממשלה וגם של ועדת החוקה.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: הצו אושר פה אחד.

אוסאמה סעדי: מברוק לטמרה.

אוסאמה סעדי: הצעת צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"ב-2021 - אליכין

אוסאמה סעדי: מי נמצא אתנו מאליכין?

עזורי שרוני: ראש המועצה.

איתן דוד: היועץ המשפטי למועצה.

יניב קאפח: גזבר המועצה.

אוסאמה סעדי: בבקשה אדוני ראש המועצה.

עזורי שרוני: אדוני היושב ראש, היות ואתה מכיר את הרשויות הקודמות שהיו כאן, ברשותך סקירה קטנה על אליכין.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד.

עזורי שרוני: אליכין, אחד היישובים שנמצאים בין חדרה לנתניה, ישוב שהוקם בשנות ה-50.

עזורי שרוני: בעבר קלט את העולים שהגיעו אלינו מתימן והתיישבו במעברת עמק חפר.

עזורי שרוני: היינו חלק מיישובי עמק חפר ככוח עבודה שבא לעבוד בחקלאות, במפעלים ובקיבוצים שהיו מסביב.

עזורי שרוני: בשנת 1977 נפרדנו מעמק חפר וקיבלנו הכרה כרשות עצמאית, רשות מקומית.

עזורי שרוני: מאז ועד היום אנחנו רשות מקומית.

עזורי שרוני: לצערי הפרידו אותנו מעמק חפר בלי חלוקת ההכנסות שהייתה אמורה להתבצע אבל זה דיון למקום אחר.

עזורי שרוני: כרגע אנחנו מתפרנסים אך ורק מהארנונה של התושבים וממענקי איזון.

אוסאמה סעדי: יש לכם אזור תעסוקה?

אוסאמה סעדי: אזור תעשייה?

עזורי שרוני: כרגע אין אזור תעסוקה.

עזורי שרוני: אנחנו כרגע הולכים להקים שכונה חדשה בעזרת השם.

עזורי שרוני: בעוד כחצי שנה מתחילים את התשתיות.

עזורי שרוני: שכונה של 450 יחידות דיור ו-14 דונם מסחר.

עזורי שרוני: הנושא בינינו לבין עמק חפר עומד כרגע בוועדה לחלוקת הכנסות, בוועדה הגיאוגרפית, ואנחנו מקווים שהדיונים שם יתקיימו כמה שיותר מהר ואז נוכל לקבל קצת אוויר לנשימה.

אוסאמה סעדי: כמה תושבים?

עזורי שרוני: כ-1,200 בתי אב, כ-4,000 תושבים.

עזורי שרוני: בעשור הקרוב אנחנו אמורים לגדול לשלוש שכונות חדשות של עוד 2,500 יחידות דיור שזה עוד כ-10,000 תושבים.

אוסאמה סעדי: פי שלוש.

אוסאמה סעדי: פי 2.5.

עזורי שרוני: כן.

עזורי שרוני: כמו שאמרתי אנחנו עכשיו מתחילים את השכונה החדשה וזה הפך להיות אחד היישובים הכי מבוקשים שיש באזור השרון.

עזורי שרוני: לפני כשלושה חודשים המינהל פרסם מכרז לכ-100 יחידות דיור, מעל 1,000 משתתפים.

עזורי שרוני: כרבע דונם נמכר באליכין במכרז בכמעט 2.5 מיליון שקלים, בזכות היישוב ובזכות הפריחה שלו והפיתוח שלו בתקופה האחרונה.

אוסאמה סעדי: אתם ישוב קטן מתפתח.

אוסאמה סעדי: הלוואי על הרבה יישובים.

אוסאמה סעדי: ג'דידה-מכר, כמה תושבים?

סוהיל מלחם: 23 אלף.

אוסאמה סעדי: ורק עכשיו מתחילים.

אוסאמה סעדי: אתם ב-4,000 וכבר מתחילים.

עזורי שרוני: אנחנו לא מתחילים עכשיו.

עזורי שרוני: אנחנו כבר הרבה זמן.

עזורי שרוני: עת נכנסתי לתפקיד, שמתי את זה.

אוסאמה סעדי: זה כנראה חשוב שתסדיר את כל זה.

אוסאמה סעדי: איזה בעיות חמורות אקוטיות יש שאתה מזהה ביישוב שלך שמחייבות את הצו הזה?

עזורי שרוני: קודם כל, הנושא של הצו הוא לאו דווקא בטיפול בעבירות חמורות אלא גם בשביל למנוע עבירות כאלה ואחרות שאנחנו לא רוצים לראות אותן ביישוב שלנו.

עזורי שרוני: יש לנו את כל הנושא של השלכת פסולת.

עזורי שרוני: יש אנשים שהם מחוץ ליישוב והם מגיעים אלינו ומשליכים אצלנו פסולת ביישוב.

אוסאמה סעדי: פסולת בניין?

עזורי שרוני: לאו דווקא פסולת בניין אבל יש גם פסולת בניין.

עזורי שרוני: יש קבלנים וקבלני גינון.

עזורי שרוני: אני לאו דווקא מייחס את זה לפסולת בניין.

עזורי שרוני: התושבים שלנו שבונים ביישוב, רובם מסודרים ומביאים מכולות ועושים את הפינוי בצורה מסודרת אבל לי באופן אישי חשוב מאוד שביישוב הזה איכות החיים תהיה במדרגה הראשונה – זה החינוך - אבל באיכות החיים ובאיכות הסביבה בה אנחנו רואים ערך עליון אצלנו ביישוב.

עזורי שרוני: לכן לא כל העבירות שנמצאות בצו עצמו הן עבירות שאנחנו סובלים מהן באופן יום יומי אלא כמו שאמרתי קודם הן שם גם על מנת למנוע אירועים מהסוג הזה אצלנו ביישוב.

אוסאמה סעדי: אם אתם ישוב קטן ואתה אומר שעמק חפר לקחו לכם את ההכנסות, איך אתם מתכוונים לאכוף את זה מבחינת פקחים ותובעים?

עזורי שרוני: קודם כל, אני לא אומר שעמק חפר לקחו אתה הכנסות.

אוסאמה סעדי: אני אמרתי.

עזורי שרוני: בזמנו עת הפרידו בינינו לבין עמק חפר, לא עשו את חלוקת ההכנסות כמו שצריך.

עזורי שרוני: נכון להיום יש לנו פיקוח ביישוב.

עזורי שרוני: הפקח הודיע שהוא עוזב.

עזורי שרוני: פורסם מכרז חדש לפקח.

עזורי שרוני: הפקח אצלנו עובד כבר כמעט שלוש שנים בנושא של התראות.

עזורי שרוני: ממתי שחוק העזר אושר על ידי מליאת המועצה לפני כמעט שלוש שנים, הפקח אצלנו עובד ונותן אך ורק התראות.

עזורי שרוני: אני אמרתי שברגע שהחוק הזה יאושר, ואנחנו יודעים שלוקח לו זמן, אנחנו נעבור ישר למעשי כי נתנו פרק זמן של שלוש שנים בהן נתנו התראות בכל הנושאים האלה.

אוסאמה סעדי: אני דיברתי עם ראשי המועצות ושמעת את הדברים שנאמרו כאן.

אוסאמה סעדי: יש הבדל בין זה שאתה אומר שעוד מעט יש חוק עזר אבל אנחנו יודעים שלצערנו זה לוקח שנים.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקווים שכל ההליך הזה יתקצר.

אוסאמה סעדי: תפרסמו עכשיו שאושר הצו ותנו תקופה כדי שבכל זאת אנשים ידעו שלא היום אושר הצו ומחר מתחילים להטיל קנסות.

אוסאמה סעדי: לתת לתושבים תקופת התארגנות.

עזורי שרוני: זה לא יהיה בצורה כזאת.

עזורי שרוני: אנחנו ניתן תקופת התארגנות.

עזורי שרוני: הצו הזה יפורסם בכל בית.

עזורי שרוני: כל בית יקבל עותק מהצו באמצעות הדואר.

עזורי שרוני: זה יפורסם באתר של המועצה וזה יפורסם בדף הפייסבוק.

עזורי שרוני: אני מאמין שרוב התושבים רואים אותנו עכשיו בישיבה ושומעים.

עזורי שרוני: הנושא הזה אצלנו מפורסם.

עזורי שרוני: אנחנו מדברים על הנושא הזה ויש לנו הסברה.

עזורי שרוני: ברור שאנחנו נעדכן ולא נבוא ומיד נטיל קנסות אלא לפני שנתחיל להטיל קנסות יהיה לזה פרסום.

עזורי שרוני: אני מקווה שלא נצטרך להטיל קנסות וכי ההתראות שנתנו במהלך שלוש השנים עשו את שלהן.

אוסאמה סעדי: כולנו תקווה שלא צריך ליישם ולאכוף את כל הצווים האלה.

אוסאמה סעדי: היועצת המשפטית, הערות.

טליה ג'מאל: גם כאן הגענו להרבה מאוד הסכמות ואני מציעה שהבסיס שלנו לדיון יהיה הנוסח שנמצא בפני חברי הכנסת.

טליה ג'מאל: היועץ המשפטי של הרשות רצה לחזור אלינו עם תשובות לגבי דרגות הקנס כי יש כאן כמה עבירות בהן בעינינו הדרגה יחסית חמורה.

אוסאמה סעדי: איזה?

טליה ג'מאל: סעיף 17(ה) שאומר לשים את האשפה בסוג הפח הנכון.

עזורי שרוני: שם ביצענו.

עזורי שרוני: הסכמנו.

טליה ג'מאל: בין פסולת פרטית לפסולת בניין אבל בפסולת בניין האם עדיין נדרש סכום של 730 שקלים?

טליה ג'מאל: זה חריג מאוד.

טליה ג'מאל: בכל המקומות האחרים, למעט האישור שלנו עכשיו.

עזורי שרוני: היום זה אושר.

טליה ג'מאל: פסולת בניין.

טליה ג'מאל: אנחנו מורידים.

טליה ג'מאל: לגבי יתר הפסולת, עשו כאן החרגה של צואת כלבים וחתולים.

טליה ג'מאל: אני מציעה שזה יהיה צואת חיות בית.

טליה ג'מאל: אם יש אוגרים וארנבים, שגם לא יהיה בתוך הדבר הזה.

אוסאמה סעדי: בסדר.

טליה ג'מאל: אנחנו משאירים 730 שקלים.

איתן דוד: מקבל.

איתן דוד: כן.

איתן דוד: אבל אם אפשר חיות בית לגידול פרטי.

טליה ג'מאל: אין בעיה.

טליה ג'מאל: בהקשר של דרגת הקנס, יש לנו את סעיף 7(א) לגבי הנחת אשפה שלא בפח.

טליה ג'מאל: הייתי מציעה או להחריג את הפרטי או לכל הפחות להוריד את הקנס מדרגה ב', אם זה חל גם על פרטי.

טליה ג'מאל: "לא יזרוק אדם, לא ישאיר, לא יניח ולא ירשה לאחר לזרוק, להשאיר או להניח אשפה במקום ציבורי או פרטי אלא בכלי אשפה שהותקנו בהתאם להוראות חוק עזר זה".

איתן דוד: דווקא בעניין הזה נראה לי שהחומרה נכונה כאן בסיפור הזה.

איתן דוד: אנחנו כרגע נמצאים על ב'.

טליה ג'מאל: זה מה שאני אומרת.

טליה ג'מאל: אנחנו מבינים שזה מאוד חמור ואנחנו מסכימים אלא שבדרך כלל אנחנו עולים בהדרגה בסעיפים.

טליה ג'מאל: כאן לא מדובר באיזשהו סיכון מיוחד לציבור.

טליה ג'מאל: בדרך כלל הסעיף הזה הוא בדרגת חומרה הרבה יותר נמוכה במרבית הרשויות.

איתן דוד: אני יודע שלמשל בעיריית נתניה זאת כן דרגה א'.

איתן דוד: דוגמה שבדקנו כרגע.

איתן דוד: אני מניח שיש שונות בין הרשויות מבחינת הדברים האלה.

טליה ג'מאל: שעולים לאט לאט בדרגות.

איתן דוד: אני אגיד לכם מה הבעיה.

איתן דוד: חיכינו לדיון הזה, לצו הזה הרבה מאוד זמן.

איתן דוד: יש לנו קצת טראומה מזמן שזה אורך.

איתן דוד: אילו זה היה תיקון מהיר, מתקנים ובתוך חודשיים כבר יש תיקון, הכול טוב ויפה, אבל ברגע שמחכים תקופה מאוד ארוכה זה שונה.

אוסאמה סעדי: יש הבדל בין צווים שהם באמת צווים מקוריים ופעם ראשונה שעושים אותם לבין משהו נקודתי כשבאים לתקן סעיפים מסוימים אחרי שכבר באים ואומרים נתונים.

אוסאמה סעדי: מבחינת הוועדה, אנחנו לא מעכבים את זה יתר על המידה.

איתן דוד: אנחנו מבינים שיש תהליכים.

אוסאמה סעדי: מבחינת משרד המשפטים ומשרד הפנים, אני חושב שתיקון של צו או של חלק ספציפי מהעבירות, הוא לא צריך להיות ארוך.

טליה ג'מאל: אני באמת חושבת שקנס בסך 165 שקלים, 245 שקלים לאדם ששם אשפה לא בתוך הפח בשטח פרטי, זה מאוד מרתיע.

אוסאמה סעדי: אני מסכים שיש תופעה חמורה שצריך להיאבק בה ולמגר אותה אבל לפעמים אדם זורק פסולת וגם 245 שקלים זה קנס מספיק גבוה לאזרח רגיל.

עזורי שרוני: אני רוצה להתייחס לנושא הזה.

עזורי שרוני: גם השטח הפרטי, כל עוד הוא לא מגודר ואחר כך זה מפריע לשכנים ומצטברת שם אשפה ואחר כך יש חולדות, נחשים, עכברים וכל מיני חיות כאלה ואחרות שכתוצאה מזה מגיעות לשטח של השכנים והשכנים סובלים מזה, אני לא חושב שקנס של 160 שקל – במקום לנקות את המגרש – יעזור.

אוסאמה סעדי: אני לא מדבר על 160 שקלים.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על דרגה יותר גבוהה.

אוסאמה סעדי: 245 שקלים.

עזורי שרוני: אין בעיה.

עזורי שרוני: בסדר.

טליה ג'מאל: לגבי סעיף 20(א).

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מדברים על התקנה וניקיון של כלי אצירה.

טליה ג'מאל: כאן יש לנו ביתני אשפה.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו עושים רק על האצירה עצמה בלי הניקיון.

טליה ג'מאל: הם ביקשו כאן קנס בדרגה ד' שהוא גם יחסית גבוה.

טליה ג'מאל: אנחנו מחריגים את כל הסיפור הזה מעבירות קנס באופן עקרוני.

טליה ג'מאל: אם אנחנו מכניסים את המצב הנקי והתקין, שלפחות לא יהיה נמוך.

טליה ג'מאל: כלומר, יש חובה להתקין את הביתן מלכתחילה.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מחריגים את שמירת הניקיון או אחר כך.

אוסאמה סעדי: אפשר לקבוע כאן קנס בגובה 165 שקלים.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: סעיף 27 שמדבר על קטיפת צמח בגן.

טליה ג'מאל: דיברנו על זה קודם לכן.

טליה ג'מאל: זה כרגע קנס ברמה ד'.

אוסאמה סעדי: בלקיה השארנו על 245 שקלים.

איתן דוד: כן.

איתן דוד: זה אותו הדבר.

טליה ג'מאל: בדרך כלל זה באזור רמה ז'.

טליה ג'מאל: זה בסדר?

אוסאמה סעדי: כן.

טליה ג'מאל: הסיפור של חפצים מיושנים, סעיף 24.

טליה ג'מאל: בדרך כלל כל הסיפור של הנחת חפצים מיושנים, הזזה שלהם והשארה שלהם מתייחס רק לרשות הרבים ולא לרשות היחיד.

טליה ג'מאל: גם כשזה מתייחס רק לרשות הרבים, זה בדרך כלל בדרגה הרבה יותר נמוכה.

טליה ג'מאל: למשל בג'דידה-מכר ביקשו רמה ו'.

טליה ג'מאל: כאן ביקשו רמה ב'.

איתן דוד: נרצה להתייחס.

איתן דוד: אחת התופעות בה אנחנו נתקלים בה היא הנחת כל מיני חפצים ישנים באזורים של מגרשים פרטיים.

איתן דוד: בחלק מהמקומות זה הפך להיות מעין מערום של חפצים ישנים.

איתן דוד: הדבר הזה לא רק מבחינת הנראות נראה לא טוב אלא שהוא גם גורם לבעיות.

איתן דוד: משאירים חפצים כמו מקררים, כלי חשמל למיניהם בתוך מגרשים והדבר הזה יוצר סיכון.

איתן דוד: יש ילדים שנמצאים בקרבת מקום, משחקים עם זה נכנסים לתוך זה.

אוסאמה סעדי: זה סביר.

אוסאמה סעדי: תשאירי.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: סעיף 30, רכב בגן.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מגבילים את זה ואומרים למעט קלנועיות, רכבים של המועצה, אופניים ותלת אופן.

טליה ג'מאל: נראה לי בסדר שאתם תגדירו שכל סוגי הרכבים האלה גגם לא נכנסים אבל אם אנחנו מאפשרים כאן לתת קנס למישהו שמכניס אופניים לפארק, אז אני מציעה שהדרגה תהיה יותר נמוכה.

טליה ג'מאל: או שנחריג אופניים או שנרד בדרגה.

אוסאמה סעדי: את מדברת על כלי רכב.

אוסאמה סעדי: אופניים זה כלי רכב?

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: על פי חוק התעבורה.

עזורי שרוני: חוק עזר.

טליה ג'מאל: לא.

טליה ג'מאל: יש הגדרות.

טליה ג'מאל: בקיצור, אופניים ותלת אופן, יש לזה הגדרות בפקודת התעבורה.

עזורי שרוני: היום זה ממונע.

טליה ג'מאל: אגב, אפשר לעשות כאן החרגה ולומר ממונע.

אוסאמה סעדי: אולי אופניים חשמליים.

עזורי שרוני: אופניים רגילים, אם אין מנוע, לא נחשבים לכלי רכב.

טליה ג'מאל: לא.

טליה ג'מאל: זה נחשב.

שמחה רוטמן: השאלה מה ההגדרה של החוק הזה.

שמחה רוטמן: השאלה אם בחוק הזה יש הגדרה.

טליה ג'מאל: אין.

איתן דוד: בחוק העזר הזה יש הגדרה שהיא מאוד רחבה.

איתן דוד: זו הגדרה שמכלילה גם אופניים וגם תלת אופן.

אוסאמה סעדי: קורקינט?

איתן דוד: בסעיף יש אפשרות של פרסום שילוט.

איתן דוד: זאת אומרת, אנחנו נדאג לפרסם שילוט מתאים.

אוסאמה סעדי: אני מבקש להחריג כאן את העניין הזה של האופניים הרגילים.

שמחה רוטמן: רק כלי רכב ממונע.

איתן דוד: חשמלי זה ממונע.

יפעת רווה: לעניין ממונע בלבד.

טליה ג'מאל: לעניין ממונע בלבד.

עזורי שרוני: וחשמלי.

אוסאמה סעדי: באין שילוט ברור.

מירה סלומון: ממונע זה לא בהכרח חשמלי.

מירה סלומון: בחוק הרשויות המקומיות (פיקוח ואכיפה) (תעבורה) יש ממש הגדרות שעוסקות באופניים חשמליים, בקורקינט חשמלי, כיוון שזה לא בדיוק נכנס לממונע.

אוסאמה סעדי: אני יודע.

אוסאמה סעדי: לכן אמרתי.

מירה סלומון: לכן אתם צודקים.

מירה סלומון: ממונע וחשמלי.

מירה סלומון: לא רק ממונע.

שמחה רוטמן: מנוע הוא גם חשמלי, לא.

מירה סלומון: על זה היה דיון שלם בוועדת הכלכלה.

שמחה רוטמן: שאינו מונע בכוח הגוף בלבד.

טליה ג'מאל: אפשר לומר כאן את התיבה הרגילה, למעט אופניים, תלת אופן כהגדרתם איפה שזה יהיה ולמעט קלנועיות.

יפעת רווה: לא.

יפעת רווה: קלנועיות יהיו בפנים.

יפעת רווה: קלנעיות חשמליות כן יהיו בפנים.

טליה ג'מאל: אם כן, לעניין ממונע וחשמלי.

שמחה רוטמן: לדעתי בחלק מהחוקים מופיעה ההגדרה שאומרת שמונע כוח הגוף בלבד.

שמחה רוטמן: יש הגדרה כזאת.

טליה ג'מאל: נמצא את זה ונכניס את זה אחר כך.

איתן דוד: המטרה שלנו היא שתהיה לנו כמה שיותר גמישות כדי שנוכל לקבוע במקומות הנכונים מה צריך ומה לא צריך.

איתן דוד: המטרה היא להגן על הציבור, על הילדים, על אנשים וכן הלאה.

שמחה רוטמן: נכון.

טליה ג'מאל: אבל כיסא גלגלים ממונע וקלנועית לנכים, אנחנו מבינים שמדברים ברמה של סבירות אבל בגלל שאנחנו כאן נמצאים במקום של אכיפה פלילית ואנחנו קובעים כאן נורמה שאנחנו מאפשרים לאכוף אותה בצורה פלילית, אנחנו נוטים לעשות את זה מאוד מאוד בצמצום ופחות להשאיר שיקול דעת לרשויות, לא חלילה עם איזושהי מחשבה שמישהו הולך לנצל לרעה.

איתן דוד: אנחנו מחמירים על עצמנו.

טליה ג'מאל: לא.

טליה ג'מאל: לכן אנחנו רוצים להחריג כאן.

טליה ג'מאל: אם אנחנו אומרים למעט ממונע וחשמלי, זה בסדר.

טליה ג'מאל: אנחנו כן רוצים להגיד באופן מפורש.

טליה ג'מאל: נעשה את זה אחר כך בנוסח אבל שקלנועיות, כיסאות גלגלים חשמליים נכנסים.

עזורי שרוני: זה ברור אבל בנושא של הקלנועיות אני רוצה לומר משהו.

עזורי שרוני: בגלל שאנחנו נמצאים ביישוב ולא בעיר, אנחנו לפעמים נתקלים גם בכל מיני צעירים ובכל מיני ילדים ולאו דווקא הקלנועית משמשת מישהו מבוגר.

עזורי שרוני: אני רואה ילדים שנוסעים בקלנועיות ואנשים משתמשים בהן כשהם הולכים להביא את הילדים שלהם מהגן וכתוצאה מזה הם מסכנים את הילדים שמשתמשים שם.

עזורי שרוני: דווקא את הקלנועיות אני לא הייתי מחריג.

עזורי שרוני: הייתי מחריג כיסאות גלגלים, כיסאות ממונעים, אופניים רגילים.

טליה ג'מאל: בסדר גמור.

מירה סלומון: אם אפשר לתקן את דבריי.

מירה סלומון: בנוסח של חוק הרשויות המקומיות (תעבורה) "אופניים או תלת אופן בהם הותקן מנוע המניע אותם או המסייע בכך".

מירה סלומון: זה סגר את כל הדיון שהיה על ההבדל בין המנוע המכני למנוע החשמלי.

אוסאמה סעדי: מקובל.

טליה ג'מאל: סעיף 40(א) מדבר על מי שעושה נזק לרחוב.

טליה ג'מאל: בסעיף קטן (ב) יש חובה לתקן את הנזק.

טליה ג'מאל: השאלה אם אפשר את הקנס כאן לשייך למי שלא תיקן את הנזק.

טליה ג'מאל: זה מה שעשינו למשל ב-לקיה.

איתן דוד: אנחנו מעדיפים לא להגביל את העניין הזה.

איתן דוד: בכל אופן זה קנס עונשי והמטרה היא להרתיע.

איתן דוד: המשמעות היא שאדם שיעשה נזק, אם לא ייתפס, לא ניתן לו קנס?

שמחה רוטמן: אם הוא לא ייתפס, לא תיתנו לו קנס.

עזורי שרוני: אני רוצה להגיד משהו בנושא הזה.

עזורי שרוני: אני לא רוצה להגיע למצב שאנשים גורמים נזק ויהיה מצב שהתושב יגיד לי שהוא יגרום נזק כי הוא צריך לעשות איזושהי פעולה אצלו בבית ולכן הוא ישבור את המדרכה בלי לשאול אותי והוא יכניס את הצנרת שהוא צריך ואחר כך ואחר כך הוא אומר שהוא יסדר אותה.

עזורי שרוני: צריך לדעת שבלי אישור של המועצה אף אחד לא גורם שום נזק לשום תשתיות ציבוריות, לא למדרכות ולא לכבישים, וצריך שעל זה יהיה קנס.

עזורי שרוני: בעניין הזה צריך להיות סדר.

עזורי שרוני: בן אדם רוצה חלילה לפגוע באיזושהי תשתית ציבורית, יגיע למועצה ויקבל על כך אישור.

עזורי שרוני: אבל אם מישהו לוקח את החוק לידיו ושובר, לא מגיע לו פרס אלא הוא צריך לתקן את זה.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שאחר כך ילך ויגיד שהוא תיקן ויבקש שיבטלו לו את הקנס.

טליה ג'מאל: אני מקבלת את מה שאתה אומר אלא שהנוסח של הסעיף הוא מאוד מאוד רחב והוא כולל גם מישהו שמצייר עם גיר על המדרכה.

עזורי שרוני: הגישה שלי היא ששום דבר בתשתיות הציבוריות.

עזורי שרוני: כלום.

טליה ג'מאל: בהנחה שיש סעיפים אחרים שדנים בדברים האלה.

טליה ג'מאל: מישהו יכול לעשות נזק לרחוב למשל בתאונת דרכים בטעות.

טליה ג'מאל: השאלה אם מגיע לו גם קנס בנוסף לתיקון הנזק.

עזורי שרוני: לא, אבל זה לא העניין.

עזורי שרוני: אנחנו משקיעים הרבה בתשתיות הציבוריות שלנו.

שמחה רוטמן: איזה סעיף זה?

יפעת רווה: סעיף 40(א).

יפעת רווה: עמוד 3.

טליה ג'מאל: "לא יגרום אדם ולא ירשה לאחר לגרום נזק לרחוב".

עזורי שרוני: נכון.

עזורי שרוני: לא ייתן לקבלן ויגיד לו שיחפור לו עכשיו בכביש ותכניס צנרת.

טליה ג'מאל: לזה יש סעיפים אחרים.

יפעת רווה: יש זוטי דברים.

איתן דוד: זה מקובל.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: מקובל.

טליה ג'מאל: לגבי סעיפים 34 ו-35 הנוגעים להפרעה בגן, רעש בגן.

טליה ג'מאל: בדרך כלל אנחנו מצמצמים את זה לרעש סביר.

אוסאמה סעדי: כמובן.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: אנחנו אומרים רעש סביר.

טליה ג'מאל: לגבי סעיף 44(א), לגבי הטאטוא.

טליה ג'מאל: לטאטא מדרכה.

טליה ג'מאל: בפעמים קודמות חבר הכנסת סעדי אתה ביקשת להגביל את הסעיף הזה בג'לג'וליה ואמרת רק אם זה עלול לגרום לסכנה לשלום הציבור.

עזורי שרוני: אני מבקש להתייחס.

עזורי שרוני: כמו בהסברים הקודמים.

עזורי שרוני: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבעל עסק יישאר מול החזית שלו עם לכלוך כתוצאה מהעסק שלו, לאו דווקא דבר שמסכן הולכי רגל.

עזורי שרוני: יש גם נראות, יש גם את חזות היישוב ואנחנו לא רוצי להגיע למצב שמישהו בא, שוטף את החנות שלו ומוציא את כל הפסולת החוצה אבל נכון, זה לא גורם לאיזשהו נזק כזה או אחר והוא לא מסוכן לציבור, אבל יש לנו נראות מסוימת ואנחנו רוצים להיראות כמו שצריך.

עזורי שרוני: כל בעל עסק ידע שמול העסק שלו צריך להיות נקי.

אוסאמה סעדי: אבל הייתי מוריד את זה ל-165 שקלים.

עזורי שרוני: מקובל.

טליה ג'מאל: בסדר.

טליה ג'מאל: 165 שקלים.

טליה ג'מאל: אפשר גם לצמצם את זה לשעות בהן העסק פתוח.

טליה ג'מאל: אם מישהו בא ועושה בלגן בלילה, בעל העסק לא שם.

עזורי שרוני: בסדר.

אוסאמה סעדי: בסדר.

טליה ג'מאל: 165 שקלים ושעות שהעסק פתוח.

טליה ג'מאל: מבחינתי אלה ההערות.

טליה ג'מאל: תודה.

אוסאמה סעדי: אני מעמיד להצבעה את צו המועצות המקומיות (עבירות קנס), התשל"ג-1973 – אליכין.

אוסאמה סעדי: עם התיקונים והשינויים שנערכו בישיבת הוועדה.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: אושר פה אחד.

אוסאמה סעדי: מברוק.

עזורי שרוני: תודה רבה אדוני היושב ראש.

עזורי שרוני: אני רוצה גם לומר תודה לכל הצוות המקצועי, למשרד המשפטים, למשרד הפנים, לוועדת החוקה והייעוץ המשפטי על הליווי ועל כך שעבדו איתנו יד ביד.

עזורי שרוני: תודה לצוות המקצועי שנמצא כאן וגם לצוות המקצועי של המועצה.

איתן דוד: עם הרבה סבלנות וסיוע.

אוסאמה סעדי: אנחנו מגיעים לתל אביב.

אוסאמה סעדי: הצעת צו העיריות (עבירות קנס) (התיקון), התשפ"ב- - 2021 - תל אביב

אוסאמה סעדי: מי נמצא איתנו?

שמואל זינגר: השירות המשפטי בעיריית תל אביב.

טליה ג'מאל: הם מבקשים להטיל קנס על שימוש במפוח עלים שלא בשעות מסוימות.

טליה ג'מאל: בעבר היו דיונים על הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: היה לנו דיון על הבתים המשותפים ואחריות כל דייר ודייר.

טליה ג'מאל: כן אבל זה לא בתוך הצו.

אוסאמה סעדי: אם אני זוכר נכון, את הסוגיה הזאת העלה חבר הכנסת צבי האוזר.

אוסאמה סעדי: אז ביקשנו התייחסות גם של משרד המשפטים לגבי הסוגיה המשפטית, לגבי השאלה אם יש בית משותף עם דיירים רבים ודייר אחד מתוך כלל הדיירים גרם למפגע ושם פסולת.

שמואל זינגר: חוק עזר זה הוא לא חוק עזר לשמירת הסדר והניקיון שעוסק במפגעים.

שמואל זינגר: שם אולי יש משמעות לבניין.

שמחה רוטמן: מי שמפעיל את המפוח ותופסים אותו.

אוסאמה סעדי: בזמנו העלינו את זה וביקשנו התייחסות.

אוסאמה סעדי: מאחר שמשרד המשפטים נמצא כאן וגם כיבדה אותנו בנוכחותה עורכת הדין בר אור מהפרקליטות, אפשר לשמוע התייחסות לסוגיה הזו ואחר כך נדון בסעיף הפרטני.

יפעת רווה: אני קודם כל מתנצלת על שבדבר הזה התארך הזמן.

יפעת רווה: ביקשתי מבת אור להגיע ואני שמחה שהיא נאותה והיא תדבר על זה לגופו של עניין.

אוסאמה סעדי: בבקשה.

אוסאמה סעדי: עורכת דין בת אור, אותה אני מכיר מנושאים אחרים וסוגיות אחרות.

בת אור כהנוביץ: חשובים לא פחות.

אוסאמה סעדי: חשובים הרבה יותר.

בת אור כהנוביץ: אנחנו כאן דנים בעניינים חשובים של אכיפה עירונית וברשותך אני רוצה להצטרף לדברים החשובים שאמרת ולקדם בברכה את הרשויות שבאמת מקדמות את האכיפה ביישוב.

בת אור כהנוביץ: אני חושבת שהכרה בחשיבות של הדברים האלה לטובת התושבים, באמת קשה להפריז בחשיבות של הדבר הזה.

בת אור כהנוביץ: אני שמחה על הקידום ברשויות שכבר יש בהן מערכי אכיפה.

בת אור כהנוביץ: חשוב לי לומר את הדברים כי אנחנו עומדים לרשות הרשויות שעוד אין בהן מערכי אכיפה ותיקים ולפעמים עוד אין תובע כדי לסייע בעניין הזה, כדי לסייע בגיבוש מדיניות אכיפה שהיא מותאמת לצרכים של הרשות עצמה.

בת אור כהנוביץ: אנחנו באמת רואים את הדבר הזה כמשימה מאוד מאוד משמעותית.

בת אור כהנוביץ: אני גם רוצה לחדד ולומר שכל עוד אין תובע ברשות, לא ניתן להטיל קנס גם אם יש פקח כי אין מי שיוכל לדון בבקשת האזרח.

אוסאמה סעדי: לכן שאלנו על תובע עירוני, האם יש תקציב והאם יש תקן והכשרה.

בת אור כהנוביץ: לעניין שלנו.

אוסאמה סעדי: לפני העניין שלנו.

אוסאמה סעדי: אפרופו אכיפה, אנחנו מכירים מנושאים וסוגיות של אכיפה בקשר לבנייה, זה בדיוק מה שאנחנו כל הזמן אומרים.

אוסאמה סעדי: הנה, יש רשויות, יש מועצות ויש ראשי מועצות שמוכנים ולוקחים את העניין הזה של מיגור כל התופעות האלה בתוך היישובים שלהם וזה משליך על העניין שלנו, על הסוגיות שלנו, שכאשר באמת יש תכניות מתאר, יש הרחבה של שטחי שיפוט ויש אישור תכניות – בין אם אלה תכניות מתאר כוללניות ופרטניות – ונותנים לאזרח את האפשרות לקבל היתר, אף אחד לא רוצה לבנות בלי היתר.

אוסאמה סעדי: אנחנו אומרים תנו תכנון, תנו אפשרויות.

אוסאמה סעדי: כמו בג'דידה-מכר – וטוב שעדיין נמצא אתנו בדיון ראש המועצה – ברגע שמאשרים לו את הוותמ"ל הגדול, יש לו אלפי יחידות בנייה, בין אם זו בנייה רוויה או לא, ואז לא יהיה צורך לבנות ללא היתר.

אוסאמה סעדי: זאת סוגיה אחרת.

אוסאמה סעדי: בתחום הזה אנחנו מכירים את עורכת הדין בת אור כבר שנים.

אוסאמה סעדי: נחזור לענייננו.

בת אור כהנוביץ: העניין שלנו עלה בהקשר של אכיפה בבתים משותפים כאשר לא הובאו דוגמאות קונקרטיות ובגלל שבפורום יש ריכוז גבוה של משפטנים וחברי ועדה, אני רוצה לומר את התפיסה הבסיסית.

אוסאמה סעדי: חברי ועדה מהאופוזיציה.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע אם מקלב הוא אופוזיציה או קואליציה או הוא בין לבין.

בת אור כהנוביץ: אבל הוא כבר מומחה למשפטים.

בת אור כהנוביץ: אני רוצה לומר על התפיסה המשפטית הפלילית שמאחורי האכיפה בבתים משותפים.

בת אור כהנוביץ: אני קודם כל אוציא מה שלא נמצא לנו בתוך הדבר הזה.

בת אור כהנוביץ: אנחנו לא מדברים על עבירה שברור שנעברה על ידי אדם מסוים.

בת אור כהנוביץ: אם הפקח מזהה ברחוב קרטון של מקרר, ברור שאין לדבר הזה קשר לרכוש המשותף ולעשייה המשותפת של הבניין ועל הפקח להגיע ולזהות ולאתר מי היא אותה משפחה שרכשה את המקרר והותירה את הקרטון בשטח הציבורי.

בת אור כהנוביץ: אנחנו לא מדברים על סוג הדברים האלה שזה בוודאי לא יכול להיות שעל קרטון של מקרר שברור שהוא של מישהו מסוים, יוטל קנס על כל בעלי הרכוש המשותף.

אוסאמה סעדי: איך נדע מי בעל הקרטון?

אוסאמה סעדי: אם נחקור, אפשר להגיע לאותו אדם שקנה אבל זה מחייב חקירה כדי לדעת מי מהדיירים קנה מקרר חדש והשאיר את הקרטון בחצר.

אוסאמה סעדי: אם מישהו השאיר שקית של פסולת.

בת אור כהנוביץ: גם שקית של אשפה, הטלת הקנסות היא בדרך כלל הטלה פרטנית על פי הבן אדם שניתן לקשור אותו לביצוע העבירה.

בת אור כהנוביץ: אם לא ניתן לקשור לביצוע העבירה, אנחנו כבר בשאלה אחרת של ראיות אבל אם ניתן לקשור לביצוע העבירה, אנחנו קושרים לביצוע העבירה.

בת אור כהנוביץ: אני באה לומר שהכלי של אכיפה כלפי בעלי הרכוש המשותף, הוא לא מעקף לבעיה ראייתית כזאת או אחרת.

בת אור כהנוביץ: בבעיות הראייתיות צריך לטפל.

בת אור כהנוביץ: אנחנו מדברים על סוג של עבירות שנוגעות לרכוש המשותף עצמו.

בת אור כהנוביץ: הגדר של הבית המשותף שחורגת לתוך שטח המדרכה, עבירות שנוגעות לתחזוקה של הביוב המשותף.

אוסאמה סעדי: על מי האחריות?

אוסאמה סעדי: על הדיירים?

אוסאמה סעדי: יש ועד בית שהוא אישיות משפטית בפני עצמה.

בת אור כהנוביץ: ועד הבית איננו אישיות משפטית עצמאית ולכן לא ניתן להטיל קנסות על ועד הבית.

בת אור כהנוביץ: אני רוצה גם לומר שלמרות שבהיבטים נוספים ועד הבית הוא נציגות הבית המשותף, בהיבט הפלילי אני לא בטוחה שאנחנו רוצים להטיל את האחריות על ועד הבית כי אנחנו לא רוצים להרחיק אנשים מלקחת אחריות ולטפל בעניינים המשותפים אלא בסופו של דבר אם הם מטפלים בזה, אנחנו רוצים שהם יטפלו בזה כמו שצריך.

אוסאמה סעדי: אבל הנציגות של הבית המשותף יכולה לתבוע ולהיתבע.

אוסאמה סעדי: היא תובעת את הדיירים אם הם לא שילמו מסי ועד בית.

שמחה רוטמן: אבל זה במישור האזרחי.

שמחה רוטמן: אתה רוצה שבן אדם יחטוף כתב אישום בגלל שהוא בוועד הבית?

אוסאמה סעדי: היא מדברת על גדר, על צמחים שלא מקצצים אותם.

שמחה רוטמן: אני לא מקצץ כי לא שילמו לי מספיק ולא יכולתי לקצץ.

שמחה רוטמן: אז אני עכשיו כוועד בית צריך לחטוף את הדוח?

שמחה רוטמן: לא שילמו ולכן החודש לא היה לי כסף לשלם לגנן, אז אני עכשיו אחטוף כתב אישום?

אוסאמה סעדי: אני שואל אותך.

אוסאמה סעדי: במקרה הזה אתה הולך ומטיל את האחריות על הדיירים.

אוסאמה סעדי: הדיירים שכן שילמו, מה האשמה שלהם?

אוסאמה סעדי: אני דייר בבית המשותף ואני שילמתי את החלק שלי.

שמחה רוטמן: אני מסכים שזה מעורר בעיות אבל זה לא אומר שוועד הבית הוא הפתרון.

בת אור כהנוביץ: בעולם המשפט האזרחי אכן יש סוג של מעמד לנציגות הבית המשותף אבל זאת לא אישיות משפטית נפרדת מבחינת העולם הפלילי ואנחנו לא יכולים להטיל קנס על ועד הבית.

אוסאמה סעדי: איך אתם מטילים קנס על הדיירים?

בת אור כהנוביץ: בסופו של דבר, אם החקיקה עצמה מייחסת אחריות לכל אחד ואחד מבעלי הרכוש המשותף, הציפייה של הרשות, הציפייה של המדינה היא שכל אחד ואחד מבעלי הרכוש המשותף ייקח אחריות על הדבר הזה.

אוסאמה סעדי: אבל איך?

אוסאמה סעדי: אני דייר בבניין בן 50 קומות ואומרים לי שאשלם 300-200 שקלים.

אוסאמה סעדי: אני משלם את זה.

אוסאמה סעדי: יש את הנציגות שצריכה לדאוג לכל הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אני צריך אחר כך ללכת לבדוק אם היא באמת טיפלה בגידור, בביוב ובכל הדברים האלה ואם לא, אני אהיה מחויב בקנסות מינהליים או פליליים?

בת אור כהנוביץ: באמצעות המנגנון של בקשה לביטול קנס, דייר שבא ואומר שהוא עשה כל מה שהוא יכול, הוא משתתף בישיבות, הוא משלם את מסי ועד הבית, הוא לא יודע בסופו של דבר מי היה אחראי.

בת אור כהנוביץ: אני מניחה שהדבר הזה יבוא לידי ביטוי בשיקול של התובע.

שמחה רוטמן: את רוצה שבניין בן 50 קומות יגישו עכשיו 300 בקשות להישפט?

שמחה רוטמן: זאת המדיניות שאנחנו רוצים לעשות?

בת אור כהנוביץ: לא, זאת לא המדיניות שאנחנו רוצים.

בת אור כהנוביץ: אני חייבת לומר שחלק מהעיכוב במענה נבע מכך שהטענה הכללית היא ברורה.

בת אור כהנוביץ: הבעייתיות ביישום בפועל לא מספיק ברורה כי לא קיבלנו דוגמאות על היקף התופעה ובאמת באילו מקרים הדבר הזה קורה ומייצר את עיוות הדין שאנחנו חושבים שיש.

בת אור כהנוביץ: אני לא בטוחה שהמציאות היא כזאת שבאמת הסיטואציה היא סיטואציה שאנשים מקבלים קנסות על לא עוול בכפם בלי קשר לזה שהם אחראים לרכוש המשותף ויש להם אחריות כלפי הדבר הזה.

בת אור כהנוביץ: אם יבוא הוועד ויאמר שבסיטואציה הזאת הוא הזמין את הגנן, הגנן לא עשה את זה כמו שצריך – אין שום בעיה לבטל את הקנסות.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: הוא לא יכול.

שמחה רוטמן: ועד הבית יכול להגיש בקשה לביטול בשם כל בעלי הדירות?

בת אור כהנוביץ: לא.

בת אור כהנוביץ: תובע יכול להפעיל שיקול דעת גם אם לא הוגשה בקשה פורמלית.

שמחה רוטמן: גם אנחנו יכולים להפעיל שיקול דעת.

אוסאמה סעדי: הזכרת את העניין הזה של הקרטון של המקרר.

אוסאמה סעדי: בא פקח והוא רואה שיש מפגע.

אוסאמה סעדי: אם הוא הולך ועושה חקירה ויודע למי לשייך את הקרטון, זה בסדר.

אוסאמה סעדי: הוא אומר שהוא משייך את הקרטון לאדם מסוים והוא מטיל את הקנס עליו.

אוסאמה סעדי: אבל אם הוא לא יודע לשייך?

בת אור כהנוביץ: לא עולה על דעתי שהוא יטיל בסיטואציה כזאת את הקנס על כל בעלי הרכוש המשותף כיוון שלא מדובר בעבירה שנוגעת לאחריות שלהם לרכוש המשותף.

בת אור כהנוביץ: לכן, אם זאת הסיטואציה ואלה הדוגמאות שיובאו בפנינו, אנחנו נוציא הנחיה ברורה שבסיטואציה כזאת על הרשות לוודא למי הזיקה לביצוע העבירה ועליו להטיל את הקנס אבל לא יישא אדם באחריות למשהו שהוא לא נובע מהאחריות הישירה שלו לרכוש המשותף עצמו.

טליה ג'מאל: אולי אחר כך נדבר שוב עם חבר הכנסת האוזר כי להבנתי אלה היו הדוגמאות בהקשר של המיחזור.

טליה ג'מאל: שאלה נוספת.

טליה ג'מאל: גם אם העבירה קשורה לרכוש המשותף, למשל הגדר אותה נתת כדוגמה, זאת עבירה שחברי הוועדה הזאת אישרו לגביה קנס אחד בסכום של עד 730 שקלים וכאן אנחנו מדברים על 730 כפול 10, 20, 30, 40.

בת אור כהנוביץ: אני ארחיב בעניין הזה כי אלה עקרונות של הדין הפלילי.

בת אור כהנוביץ: במשפט הפלילי אנחנו לא מדברים על ענישה לעבירה אלא אנחנו מדברים על ענישה לעבירה כלפי עבריין.

בת אור כהנוביץ: אנחנו לא מדברים על ענישה ביחד ולחוד.

בת אור כהנוביץ: ביטוי של ביחד ולחוד הוא ביטוי מהעולם האזרחי, בו בעצם אני רוצה לשפות.

בת אור כהנוביץ: גרמתי לרשות נזק בסכום של 730 שקלים ולכן לא משנה מי משלם את זה, זה סך הכול הנזק שנגרם ובו צריך לעמוד.

בת אור כהנוביץ: בעולם הפלילי בסופו של דבר החשוד עצמו יודע לאיזה קנס הוא צפוי באופן אישי ולכן ההסתכלות מנקודת המבט שלה רשות והמחשבה שהרשות מנסה לעשות קופה בסיטואציה הזאת, היא לא הסתכלות נכונה לא מבחינה מעשית ובוודאי לא מבחינה של עקרונות המשפט הפלילי.

בת אור כהנוביץ: מה נכון לעשות בסיטואציה של אדם שמשלם את הקנס ואם נכון להמשיך הלאה – הדבר הזה עדיין נמצא בשיח פנימי ואנחנו רוצים גם לבדוק את הדבר הזה מבחינה מעשית מול הרשויות המקומיות.

בת אור כהנוביץ: אני מבינה את הקושי שהדבר הזה מייצר אבל כן חשוב לי לחדד בהיבט של עקרונות המשפט הפלילי.

בת אור כהנוביץ: דוגמה מהקצה השני של העולם הפלילי אבל בעבירה של רצח בכוונה מחמירה, המחוקק הטיל עונש של מאסר עולם חובה.

בת אור כהנוביץ: ברור שאם שני אנשים ביצעו ביחד את אותה עבירה, הם לא צפויים כל אחד למחצית העונש אלא כל אחד מהם צפוי למלוא העונש הזה במלואו ולכן כל אחד מבעלי הזיקה לרכוש המשותף צפוי לקנס במלואו.

בת אור כהנוביץ: איך נכון להתמודד עם הדבר הזה?

בת אור כהנוביץ: לכן התעכבנו עם המענה.

טליה ג'מאל: ניסוח מיוחד של חוקי העזר שהם לא בהכרח תמיד מנוסחים באופן של התנהגות מסוימת שהיא אסורה אלא יש לפעמים נוסחים הרבה יותר רחבים.

טליה ג'מאל: למשל יש מקומות בהם הקרטון הזה כדוגמה, יש עבירה של הנחת הקרטון שלא בתוך המיחזורית אבל יש גם מקומות כמו שדיברנו קודם על ניקיון סביבת המיחזורית.

טליה ג'מאל: אם מישהו הניח את הקרטון ליד המיחזורית, עדיין תיאורטית יש עבירה של כל בעלי הרכוש המשותף.

טליה ג'מאל: זה גם משחק של אופן הניסוח של העבירות עצמן.

שמחה רוטמן: גם קשה מאוד לבוא ולומר בוא תסמוך על שיקול הדעת גם של הפקח וגם של התובע.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אני לא סומך.

שמחה רוטמן: בוודאי אני חושב שמספיקה טעות אבל לפעמים יש גם זדון.

שמחה רוטמן: לא נותנים צ'ק פתוח לפקחים ברשויות המקומיות.

אוסאמה סעדי: זה בדיוק מה שאמרה בת אור שאי אפשר לחלק את זה לשני חצאים מבחינת העונש אלא כל אחד שרואים שהוא עשה את העבירה, מטילים עליו את הקנס.

אוסאמה סעדי: כאן אפשר לומר שיש 50 דיירים, יוטלו 50 קנסות כאשר למעשה מדובר במעשה עבירה אחד.

אוסאמה סעדי: בזמנו ביקשנו - בגלל שהעלה את זה חבר הכנסת האוזר – ממשרד המשפטים, מהיועץ המשפטי לממשלה, לבדוק את כל הסוגיות האלה, איך זה מסודר באזרחי מבחינת נציגות הוועד שיש לה אישיות משפטית שיכולה לתבוע ויכולה להיתבע אבל גם כאן בעניין הזה יש להבדיל בין פלילי לבין מינהלי.

אוסאמה סעדי: ביקשנו שתבדקו את הסוגיה הזאת על כל השלכות הרוחב שלה.

בת אור כהנוביץ: אני רוצה להוסיף ולומר שחלק מהבעייתיות בדיון הזה הוא שאין לפנינו הוראות חוק קונקרטיות כאשר אז אנחנו יכולים לבוא ולתת להן מענה מעשי.

אוסאמה סעדי: אני חושב שחבר הכנסת האוזר לא אמר שזה עניין תיאורטי אלא הוא נתן דוגמאות.

בת אור כהנוביץ: לא קיבלנו דוגמאות של הוראות קונקרטיות, של הוראות החיקוק עליהן מדברים כדי שנוכל להתייחס באמת ולראות מה הפתרון הנכון.

בת אור כהנוביץ: אנחנו מבינים את הקושי.

אוסאמה סעדי: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה.

יפעת רווה: עד בית בוודאי זאת בעיה.

יפעת רווה: הנושא של ועד בית, זה בוודאי בעייתי להטיל עליו את האחריות.

אוסאמה סעדי: נכון.

יפעת רווה: כי ועד בית זה תפקיד שהוא התנדבותי.

יפעת רווה: גם כך אנחנו יודעים שלא מתנדבים לזה.

אוסאמה סעדי: אני לא הצעתי להטיל את זה על ועד הבית.

אוסאמה סעדי: אמרתי שבאזרחי יש.

אוסאמה סעדי: אני מבין את הקושי כאן ולייחס כוונות פליליות לוועד בית, בהחלט לא.

אוסאמה סעדי: אנחנו ביקשנו לקיים את הדיון הזה כי באמת יש כאן קושיות משפטיות וקושיות שצריך לדון בהן ולפתור אותן.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שצריך לחכות למקרים הקונקרטיים כדי למצוא את הפתרון המשפטי אבל בכל זאת צריך להמשיך.

אוסאמה סעדי: אני מבקש מכם להמשיך לחשוב על כל הסוגיות האלה ואולי צריך לתקן חקיקה או לעשות משהו.

אוסאמה סעדי: זה לא נוגע לצו הספציפי שמונח בפנינו לעניין מפוח עלים.

אוסאמה סעדי: תל אביב, מה הבעיה?

שמואל זינגר: אנחנו מבקשים לקבוע את זה כעבירת קנס כדי שנוכל להתחיל לאכוף.

שמואל זינגר: כבר היום יש עבירת קנס מכוח תקנות מניעת מפגעים (רעש).

אוסאמה סעדי: יש תופעה כזאת של מפוח עלים?

שמואל זינגר: כן.

שמואל זינגר: זה גורם לרעש ומטרדים.

שמואל זינגר: זה אסור כבר כיום במסגרת תקנות מניעת מפגעים (רעש) ועכשיו הסדרנו את זה בחוק עזר עם מעט שינויים וחרגנו בין חשמלי ללא חשמלי.

שמואל זינגר: אנחנו רוצים לקבוע את זה כעבירת קנס כדי שניתן יהיה להתחיל לאכוף.

מירה סלומון: הסוגיה של מפוחי עלים היא סוגיה שאנחנו קידמנו מול המשרד להגנת הסביבה וזאת משום שהאיסור בתקנות למניעת מפגעים (רעש) הוא איסור גורף על הפעלה של מפוחי עלים באזורי מגורים.

מירה סלומון: האיסור הזה, סברנו שהוא מצריך טיוב ברשויות מקומיות, כל אחת לפי שיקול דעתה אבל במסגרת הסדרה ארצית אחידה שתיתן מענה לאיזונים השונים ואז רק רשות מקומית שמעוניינת לקדם אצלה את השינוי הזה, גם הוא בכל זאת ייעשה באופן אחיד.

מירה סלומון: עיריית תל אביב היא אחת מהרשויות המקומיות שבאמת קיבלה את המודל השני.

מירה סלומון: כלומר, בשונה מחוקי עזר אחרים שבהם אנחנו רואים שכל רשות מתקינה לעצמה לפי שיקול דעתה, במקרה של מפוח עלים יש שתי הסדרות כלל ארציות כאשר אחת בתקנות והשנייה בהמלצות או בתנאי של אישור של המשרד להגנת הסביבה לחוק העזר.

מירה סלומון: התנאים מאוד מאוד קשיחים.

מירה סלומון: זאת אומרת, המשרד להגנת הסביבה מאפשר שתי חלופות שאפשר יהיה לבחור אחת מביניהן.

מירה סלומון: רציתי להבהיר כיוון שזה באמת חורג מהסוגיה של עיריית תל אביב.

טליה ג'מאל: אולי שווה לומר לפרוטוקול בצורה מסודרת.

טליה ג'מאל: יש את תקנות מניעת מפגעים, של מניעת רעש, שנדרש עבורן אישור של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

טליה ג'מאל: בשנת 2011 התקיים דיון בתקנות האלה, לפיהן אסור באופן גורף באזור מגורים שימוש במפוח עלים.

טליה ג'מאל: אני יודעת שעיריית תל אביב מתלוננת ספציפית על חשמלי, אבל באה עיריית תל אביב לאותו דיון בוועדה ואמרה מה עם החשמלי והוועדה בכל זאת אישרה את התקנות שאסור באופן גורף ועיריית תל אביב אפילו הגיעה עם זה לבג"ץ ונדחתה.

טליה ג'מאל: כאמור, להבנתנו יש לה את הסמכות – על פי החוק למניעת מפגעים - לעשות הסדר שונה בשטחה למרות שהתנגדותה להסדר העקרוני הארצי נדחתה כאן בוועדה.

אוסאמה סעדי: מהי ההבחנה בין שטח פרטי לבין שטח ציבורי?

טליה ג'מאל: בהסדרה הארצית אסור לחלוטין להשתמש בזה באזור מגורים ואצלם, הם אומרים, רק בשעות מסוימות.

אוסאמה סעדי: מה זה שטח המשמש לצורכי ציבור בין השעות 4 עד 7?

שמואל זינגר: במקרים של צורכי ציבור, למשל גנים, אנחנו מאפשרים מעט יותר שעות בהן יהיה ניתן להשתמש במפוח.

שמואל זינגר: גם זה מוגבל עד לשעה 7:00 בערב.

שמואל זינגר: זה לא שעות בהן זה מפריע.

שמואל זינגר: ניסינו לצמצם כמה שיותר.

שמחה רוטמן: מה זה כל כך משנה לי אם מפעילים מפוח בגן שליד הבית או אצל השכן שליד הבית?

שמחה רוטמן: אני לא מבין את ההבחנה.

שמואל זינגר: בסוף יש צורך לדאוג לטובת הציבור והפעילות העירונית שיש לה אילוצים.

שמואל זינגר: מטבע הדברים גם ההיקף הוא נמוך יותר כי צורכי ציבור הם מצומצמים.

שמואל זינגר: אלה איזה שהם איזונים ולא עוד תוספת של שלוש שעות, עד שעה 7:00 בערב שהיא שעה סבירה.

שמחה רוטמן: להפך.

שמחה רוטמן: אני שואל למה אני מגביל.

שמחה רוטמן: הטענה שלי היא נגד הגבלת הפרט.

שמחה רוטמן: אתה אומר לבן אדם שבחצר שלו הוא יכול לפעול רק בין 8:30 ל-14:00, ממילא פחות שעות, ממילא יש היצע וביקוש ואם אתה מצמצם, אתה מייקר לו כי מדובר כאן רק באנשים שיכולים לעבוד בשעות האלה.

שמחה רוטמן: בן אדם שחוזר מהעבודה ורוצה לסדר את החצר שלו, הוא לא יכול אלא בשביל זה הוא צריך להפסיד יום עבודה.

שמחה רוטמן: מי ששוכר בן אדם, אני מסכים איתך, זה לא משנה.

שמואל זינגר: ברוב המקרים זה כך.

שמחה רוטמן: נכון, אני מסכים איתך.

שמחה רוטמן: בן אדם שיש לו בית פרטי והוא רוצה לעשות את זה, אתה אומר לו או שישכור מישהו או שיפסיד יום עבודה כי לעשות את זה כשהוא חוזר מהעבודה בשעה 4:00, 5:00 אחר הצוהריים עד 7:00 בערב, הוא לא יכול.

שמחה רוטמן: לי זה נראה משונה.

בת אור כהנוביץ: הקושי במפגע לא נוגע רק לרעש אלא גם לזיהום האוויר שהוא מייצר.

שמחה רוטמן: בחשמלי זה לא מייצר.

שמואל זינגר: החוק הוא חוק עזר שעוסק במניעת רעש.

שמואל זינגר: זה ההקשר של זה.

מירה סלומון: גם התקנות עוסקות ברעש.

אוסאמה סעדי: אם אתם חושבים שזה כל כך אקוטי מבחינת

אוסאמה סעדי: כם בעיריית תל אביב, 475 שקלים הם בדרגה השנייה?

טליה ג'מאל: כן.

שמואל זינגר: זה מקביל למה שיש בתקנות הרעש הכלליות.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את צו העיריות (עבירות קנס) התשל"א-1971, חלק ב' - תל אביב-יפו, סעיף 6(א).

אוסאמה סעדי: נכון?

טליה ג'מאל: הצעת צו העיריות (עבירות קנס), התשפ"א-2021 – תל אביב.

אוסאמה סעדי: אין תיקונים.

אוסאמה סעדי: זה הנוסח שמונח בפנינו.

טליה ג'מאל: לא.

טליה ג'מאל: מה שאנחנו מצביעים עליו, זה התיקון.

טליה ג'מאל: זה הצעת צוק העיריות.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: מי נמנע?

אוסאמה סעדי: אושר

אוסאמה סעדי: הצו אושר.

אוסאמה סעדי: בהצלחה.

אוסאמה סעדי: משרד המשפטים, אנחנו לא נרפה מכם בעניין הזה כי זה עניין מורכב וסבוך.

אוסאמה סעדי: נמשיך להיות בקשר אם יש בעיות ספציפיות וקונקרטיות.

אוסאמה סעדי: תודה לכם, תודה למשרד הפנים, תודה לחבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: הישיבה נעולה.