ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 102, 2022-02-21 10:30

שירלי פינטו קדוש: בוקר טוב לכולם.

שירלי פינטו קדוש: היום יום שני, 21 בפברואר 2022.

שירלי פינטו קדוש: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה בדיון בוועדת העבודה והרווחה בנושא הכנה לקריאה ראשונה – חוק תשדירי חירום (כתוביות ושפת סימנים בטלוויזיה) (תיקון – הודעות חירום מונגשות).

שירלי פינטו קדוש: על הצעת החוק הזו חתומים אני ועוד 60 מחברי הכנסת מכל סיעות הבית, כלומר אמירה ברורה לנחיצות התיקון הנדון.

שירלי פינטו קדוש: לפני שאנחנו נתחיל אני רוצה לבקש מכל הנוכחים פה או בזום, מי שרוצה לבקש את רשות הדיבור, להעביר פתק למנהלת הוועדה, ומי שבזום, שיכתוב בצ'ט, ואנחנו ניתן כלל האפשר.

שירלי פינטו קדוש: לפני שנצלול להצעת החוק עצמה, חשוב לי שנייעל את הדיון, ניתן זמן קצר לכל אחד לדבר, כי לצערי, הזמן שלנו מוקצב כי המטרה שלנו היא לסיים היום את הקריאה.

שירלי פינטו קדוש: לפני שנצלול להצעת החוק עצמה, אני רוצה להודות לשר התקשורת, יועז הנדל, על שותפות מלאה וראיית החשיבות בשינוי המשמעותי הזה לטובת אנשים עם מוגבלויות, וכן לעמותת נגישות ישראל, שמעבר להיותם שותפים לדרך, הם יהיו חלק אינטגרלי ומהותי בניסוח תיקון הצעת החוק החשובה הזו.

שירלי פינטו קדוש: החוק אינו קובע היום חובת תרגום לשפת הסימנים לגבי הודעות חירום או הודעות מיוחדות וחשובות שאינן מתפרצות, כגון הודעות של נושאי משרה ציבוריים.

שירלי פינטו קדוש: התפרצות הקורונה לחיינו היוותה זרז לכתיבת הצעת החוק הזו.

שירלי פינטו קדוש: לאורך כל חמשת הגלים של הנגיף נשאו נושאי משרה בכירים, אם זה ראש הממשלה, שרים, פקידים בכירים וכולי, הצהרות לתקשורת על מנת לתת לציבור תמונת מצב עדכנית על מצב הנגיף, התפשטותו, חידודי נהלים ושינויים, יידוע הציבור על צעדים שבהם הממשלה מתכוונת לנקוט ועוד.

שירלי פינטו קדוש: אולם אוכלוסייה שלמה של אנשים עם מוגבלויות היו מודרים מהצהרות קריטיות ומצילות חיים, ולכן הצעת החוק מטילה חובה להנגיש במסיבות עיתונאים, בהצהרות לתקשורת המשודרים בשידור חי וישיר בנושאים קריטיים לציבור לאנשים עם כל סוגי המוגבלויות.

שירלי פינטו קדוש: מן הראוי שבמצבי קיצון אלו ברמה הלאומית, כשהממשלה פונה לאזרחיה לעדכן אותה, היא תפנה גם לאזרחים החירשים, העיוורים ועם מוגבלויות קוגניטיביות ועוד.

שירלי פינטו קדוש: עיקרי תיקון החוק נוגעים להנגשה של אירועים תקשורתיים אלו מצד הגורם הממשלתי היוזם בשידורי התאגיד באמצעות מתורגמן מקצועי לשפת הסימנים הישראלית, וכן כתוביות גלויות בזמן אמת.

שירלי פינטו קדוש: מיצוב המתורגמנית בצורה ברורה ולא בבועה קטנה שהיא לא נגישה, שבקושי רואים אותה, וכן הנגשות קוגניטיביות על ידי קובץ קולי ופישוט לשוני באתר הגוף הממשלתי שיוזם את ההצהרה לפרק זמן קצר לאחר האירוע.

שירלי פינטו קדוש: הצעה זו מושתתת על עיקרון חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, ביניהם עיקרון כבוד האדם וחירותו והתקנות שתוקנו מכוחו של החוק לשילובם של אנשים עם מוגבלויות בחברה בשוויון, בכבוד, בעצמאות וללא אפליה.

שירלי פינטו קדוש: הצעת החוק מתמקדת רק באירועי חירום לאומיים כפי שמפורט בחוק.

שירלי פינטו קדוש: החוק מובא בהסכמה עם משרד האוצר ועם משרד התקשורת.

שירלי פינטו קדוש: הנוסח המקורי של הצעת החוק היה מקיף ורחב יותר עם תיקונים משמעותיים יותר לחובת ההנגשה.

שירלי פינטו קדוש: עם זאת, לאור הצהרתו והתחייבותו של השר ומשרד התקשורת עצמו כי בחצי השנה הקרובה הם צפויים להוביל הצעת חוק ממשלתית ורחבה בדבר רפורמה מקיפה בשוק השידורים ובכלל, התאמות מתקדמות לכל נושא נגישות השידורים, הוסכם לצמצם מעט את ניסוח תיקון הצעת החוק המקורית.

שירלי פינטו קדוש: נמצאים אתנו היום נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים – התקשורת, המשפטים, האוצר, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות וסוללה של ארגונים יציגים שונים לאנשים עם מוגבלויות.

שירלי פינטו קדוש: סדר הדברים יהיה כך: נעשה סבב התייחסות מהיר של משרדי הממשלה הרלוונטיים על מהות החוק.

שירלי פינטו קדוש: התייחסות מהירה של גופים יציגים שונים של אנשים עם מוגבלויות.

שירלי פינטו קדוש: נתחיל בהקראה ונתקדם.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לפנות ראשונים למשרד התקשורת, ענבל פה אתנו בזום, נכון?

שירלי פינטו קדוש: עליסה?

עליסה כדורי: שלום לכולם, אני מהלשכה המשפטית במשרד.

עליסה כדורי: בסופו של דבר אנחנו בעד הנגשה.

עליסה כדורי: אנחנו רצינו לצמצם את החובה, שהיא תחול על תאגיד השידור הישראלי ושהחובה להביא מתורגמן תחול על מי שמוסר את ההודעה כדי שזה יהיה הרבה יותר קל גם לראות את זה על המסך.

עליסה כדורי: זהו בגדול.

עליסה כדורי: אנחנו חושבים שלא נכון להחיל את זה – יש כל מיני התאמות שעוד צריך לעשות אם רוצים להחיל על משדרים קטנים יותר, למשל פלטפורמות לא יכולות לוודא את הכתוביות הגלויות, ולכן לדעתנו הדרך הנכונה היא לעשות את זה באמצעות התאגיד.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: נעבור לדובר הבא.

שירלי פינטו קדוש: ענבל, כן.

ענבל אבנון: אהלן.

ענבל אבנון: קודם כל, אני רוצה לברך בשם השר את חברת הכנסת פינטו על החוק החשוב הזה, שהתגייסנו כדי להעביר אותו.

ענבל אבנון: אנחנו רואים חשיבות גדולה בקידום ובהנגשה של תחום השידורים.

ענבל אבנון: כמו שחברת הכנסת אמרה, אנחנו פועלים במשרד לקידום חוק שידורים גדול וכולל, בין היתר גם בהיבטי ההנגשה, לכן לא נגענו בכל ההיבטים בחוק הזה.

ענבל אבנון: ההסכמות שהגענו אליהן בממשלה ניסו להביע איזשהו איזון בין הצורך הממשי בהנגשה לבין הרגולציה על גופים משדרים, בין היתר, גופים משדרים פרטיים, ולכן הגענו להסכמות האלו.

ענבל אבנון: אנחנו מקווים שהדיון פה יהיה פורה והחוק יתקדם וייכנס לספר החוקים במדינת ישראל.

ענבל אבנון: תודה.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

שירלי פינטו קדוש: בגלל קוצר הזמנים שנוצר לנו אנחנו נתחיל בהקראת החוק, נעבור סעיף-סעיף.

שירלי פינטו קדוש: על כל סעיף המשרדים והנציגים יוכלו לתת התייחסות.

שירלי פינטו קדוש: זה על מנת לייעל את הזמן.

נעה בן שבת: "הצעת חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים) (תיקון - הודעות חירום מונגשות), התשפ"ב-2021 – תיקון שם החוק – 1.

נעה בן שבת: בחוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), התשס"ה–2005 (להלן – החוק העיקרי), בשם החוק, במקום "(כתוביות ושפת סימנים)" יבוא "(התאמות נגישות לאנשים עם מוגבלות)".

נעה בן שבת: תיקון סעיף 1 – 2.

נעה בן שבת: בסעיף 1 לחוק העיקרי, אחרי ההגדרה "משדר פרטי" יבוא: "מתורגמן מקצועי לשפת הסימנים הישראלית" – מי שניתנה לו תעודת גמר מתורגמנות לשפת הסימנים הישראלית מהאגף הבכיר להכשרה מקצועית ופיתוח כוח אדם בזרוע העבודה במשרד הכלכלה והתעשייה, או שהוא אחד מאלה: (1) בעל תעודת מתורגמן לשפת סימנים ישראלית ממוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח–1958, שניתנה עד שנת 2017; (2) מי שסיים בהצלחה קורס תרגום לשפת סימנים ישראלית באגודת החירשים בישראל" – או שיש פה חלופה אחרת – "במימון משרד הרווחה והביטחון החברתי והמוסד לביטוח לאומי, בין השנים 1989 ל-2002".

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: יש התייחסות מהמשרדים, מהנציבות?

נעם שרלו בריגה: אני אשמח להתייחס.

נעם שרלו בריגה: נעם שרלו בריגה, אגף התקציבים, משרד האוצר.

נעם שרלו בריגה: אנחנו חוששים שההגדרה הזו עלולה לפספס אנשים שמצד אחד לא עברו הכשרה אבל יש להם ניסיון של שנים בתחום, להשאיר אותם חסרי יכולת להיות מועסקים בתחום שהוא כל חייהם, ולכן היינו שמחים להוסיף פה הגדרה נוספת של מי שהוא בעל ניסיון של עשר שנים בתחום או כמות שנים נמוכה יותר, אם זה מספיק בעיניכם.

שירלי פינטו קדוש: אני אתייחס לדברים שלך.

שירלי פינטו קדוש: ההגדרה הזאת, אנחנו ישבנו עליה הרבה זמן לפני, זו הגדרה מקיפה ומסודרת שמסדירה את כל נושא התרגום שקיים היום.

שירלי פינטו קדוש: מתורגמן מקצועי מחויב גם ניסיון, אבל גם את לימודי המתורגמנות לשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: יש פה שתי הסתייגויות מקיפות – זה גם מי שסיים בהשכלה גבוהה ללא תעודה של משרד הכלכלה.

שירלי פינטו קדוש: לפני שהייתה השכלה גבוהה, היה את דור המדבר מ-1989 עד היום, שהם לא עברו לא השכלה גבוהה ולא תעודה של משרד הכלכלה.

שירלי פינטו קדוש: אלו מתורגמנים מוסמכים שיש להם גם את הניסיון, ובתשדירי חירום לא כל אדם שיש לו ניסיון בתרגום עשר שנים בלי לימודים יכול לתרגם.

שירלי פינטו קדוש: זהו, זו תשובתי.

נעה בן שבת: השאלה היא אם יכולים להיות עוד אנשים שאפשר לדרוש מהם לעבור עכשיו בחינה מקצועית בשביל להיכנס - - -

שירלי פינטו קדוש: אבל הם יהיו מחויבים לעבור לימודי תרגום.

שירלי פינטו קדוש: אי אפשר להביא בן אדם שלא עבר לימודי תרגום – סימנת כמה שנים, יש לך הורים חירשים, תלך תתרגם.

שירלי פינטו קדוש: זה לא עובד ככה, גם תוכיח שעשר שנים היית במקצוע.

שירלי פינטו קדוש: צריך לעבור הכשרה.

שירלי פינטו קדוש: מ-1989 היו הכשרות עד היום, אין סיבה שבן אדם שהוא מתורגמן לשפת הסימנים לא עבר הכשרה.

שירלי פינטו קדוש: היום זה באוניברסיטת בר אילן או אריאל.

הדס אגמון: השאלה היא אם יש פה מענה לאנשים ותיקים שהוסמכו עוד לפני.

שירלי פינטו קדוש: כן, בוודאי.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו בדקנו עם כל המתורגמנים הוותיקים, מ-1989, זה הקורס הראשון.

שירלי פינטו קדוש: יש לנו בזום את יו"ר מלאח, גל מיסס, אולי היא תוכל לענות לנו.

שירלי פינטו קדוש: מלאח זה מתורגמנים למען אנשים חרשים.

שירלי פינטו קדוש: היי גל, לא שומעים אותך.

שירלי פינטו קדוש: השאלה שלי – עלתה פה שאלה האם אנחנו בסעיף הזה מקיפים את כל המתורגמנים המקצועיים בישראל, או שיש אנשים שמתפספסים ולא יוכלו לתרגם בגלל ההגדרה הזו?

שירלי פינטו קדוש: אנחנו מחפשים כמובן מתורגמנים מוסמכים ולא סתם מי שיודע שפת סימנים.

גל ג'ולייט מיסס: כן, כמובן.

גל ג'ולייט מיסס: מבדיקה שאנחנו ערכנו בארגון שלנו נמצא המחזור הוותיק ביותר, שהתחיל ב-1989.

גל ג'ולייט מיסס: יש לנו הוכחה של תעודה שחתומה על ידי הביטוח הלאומי בזמנו, אולי אפשר להוסיף גם אותם כחלק מתהליכי ההסמכה ולא רק את משרד הרווחה.

גל ג'ולייט מיסס: הם היו המחזורים הראשונים, אלו שנקראים דור המדבר, לאחר כמה שנים שזה היה באגודת החירשים, עד שנת 2003, נגמר המחזור האחרון.

גל ג'ולייט מיסס: מיד לאחר מכן זה כבר עבר לאוניברסיטאות, והחוק מקיף את כולם.

גל ג'ולייט מיסס: בקשר לשאלה אם להגדיר מתורגמן שיכול לתרגם בטלוויזיה רק מי שיש לו עשר שנים אחורה, זה מגביל מתורגמנים חדשים יותר שהם יכולים להיות ילדים להורים חירשים או מתורגמנים מחוננים מאוד ומוכשרים מאוד במקצוע ולא לתת להם את ההזדמנות בגלל שאין להם ניסיון של עשור, זה עוד יותר מגביל אנשים, מה גם שלא בהכרח הוכשרו כל כך הרבה אנשים ב-1989.

שירלי פינטו קדוש: לא, ההצעה שדוברה פה היא לא על ניסיון, אלא להוסיף חלופה בלי הסמכה.

שירלי פינטו קדוש: יהיה אפשר גם עם ניסיון, אבל אנחנו מדברים פה רק על הסמכה.

גל ג'ולייט מיסס: אנשים למדו, קיבלו הסמכה משנת 1989.

גל ג'ולייט מיסס: נראה לי שמן הראוי לתת את המעמד למי שהשקיע ממיטב כספו וזמנו כדי להתמקצע בתחום.

גל ג'ולייט מיסס: ידע בשפת הסימנים זה לא בהכרח אומר ידע בתרגום, בתרגום יש מורכבויות נוספות, יש לנו שיטות ויש לנו את הדרך שלנו לעשות את זה אחרי למידה רבה וארוכה ואחרי צבירת ניסיון כמובן.

גל ג'ולייט מיסס: אז לא כל בעל ידע בשפת הסימנים יכול לתרגם, לא משנה כמה ניסיון יש לו וכמה שנים הוא מתרגם.

נעה בן שבת: אני רק רוצה להסביר שהשאלה הזאת באה על רקע חוק יסוד: חופש העיסוק שאומר שאנחנו לא יכולים לתת פה קדימות – נכון שאנשים השקיעו מכספם, אבל זה לא השיקול אם יש אנשים אחרים שיכולים לעשות את זה.

נעה בן שבת: קודם נאמר לנו שאם מישהו לא עבר את ההכשרה, הוא לא יכול להיות מתרגם.

נעה בן שבת: השאלה אם זה - - -

גל ג'ולייט מיסס: איזו הכשרה?

גל ג'ולייט מיסס: איזו הכשרה?

גל ג'ולייט מיסס: הכשרה של משרד הכלכלה?

נעה בן שבת: את אותה הכשרה, שמוכרת מ-1989.

נעה בן שבת: החל מאגודת החירשים, אמרת או משרד הרווחה או המוסד לביטוח לאומי, זה לא חייב להיות שניהם יחד, כך הבנתי ממך.

נעה בן שבת: זאת ההכשרה הראשונה, ואחרי זה המוסדות להשכלה גבוהה.

גל ג'ולייט מיסס: כן, לפני כן אין.

גל ג'ולייט מיסס: לפני כן לא הייתה שום תוכנית שמכשירה מתורגמנים, זו הייתה התוכנית הראשונה שהוקמה.

גל ג'ולייט מיסס: אז לא הבנתי את השאלה, את רוצה לחדד?

גל ג'ולייט מיסס: אתם רוצים להחריג עוד אנשים?

גל ג'ולייט מיסס: לא כל כך הצלחתי להבין.

נעה בן שבת: לא להחריג אלא להוסיף.

נעה בן שבת: כך הבנתי את השאלה של נעם, השאלה הייתה אם יש לנו עוד גורמים – ברגע שאנחנו סוגרים את ההגדרה של מתורגמן מקצועי, אנחנו מוציאים אותם החוצה, למרות שיש להם את הכישורים הדרושים שאנחנו רוצים אותם לעניין הזה.

גל ג'ולייט מיסס: את מדברת לפתוח את האופציה לאנשים עם יכולת תרגום אבל שלא למדו תחת הסמכה?

נעה בן שבת: כן, זאת הייתה ההצעה שנעם הציע, הוא אמר ניקח מספר רב של שנים.

נעה בן שבת: קודם הוסבר נגד זה.

גל ג'ולייט מיסס: מי יודע?

גל ג'ולייט מיסס: אם אין לך הסמכה, איך תמדדו כמה שנים הוא היה בשטח?

גל ג'ולייט מיסס: על פי מה, על פי הקהילה, תעברו אדם-אדם בקהילה ותשאלו אותו – אתה מחבב את הבן אדם הזה?

גל ג'ולייט מיסס: אתה חושב שהוא מתורגמן טוב?

גל ג'ולייט מיסס: אתה מכיר אותו כבר למעלה מעשור?

גל ג'ולייט מיסס: זה פתח לאנשים – אני גם יכולה להגיד אני פה כבר עשור.

גל ג'ולייט מיסס: הדבר היחיד שמוכיח שאני לא פה עשור זו ההסמכה שלי מ-2019.

גל ג'ולייט מיסס: לכן אין שום דרך לאכוף את זה שאדם לא מוסמך.

גל ג'ולייט מיסס: נראה לי שכולנו פה לא רוצים שיקרה אותו אירוע בהלוויה של מנדלה שבה עמד מתורגמן, שכביכול נכנס עם תג ותרגם, ולא סימן שום דבר.

גל ג'ולייט מיסס: נראה לי שזה הדבר האחרון שאנחנו רוצים שיקרה בתקשורת הישראלית שלנו, לתת מקום למישהו שלא מעביר, בטח ובטח, מסר בזמן חירום בצורה המקצועית ביותר.

גל ג'ולייט מיסס: כן, לימודי תעודה לתרגום מביאים אותנו למקצועיות הנדרשת.

גל ג'ולייט מיסס: להגיע להשתלמויות בתוך הארגונים שנותנים השתלמויות כיום – מלאח נותן השתלמויות – זה להמשיך להתמקצע במקצוע.

שירלי פינטו קדוש: תודה, גל.

הדס אגמון: השאלה באה משני הכיוונים, מצד אחד רוצים שכל מי שמוסמך ייכנס.

הדס אגמון: מצד שני, השאלה לגבי ההסמכות הישנות האם הן עומדות בסטנדרטים שמקובלים היום, או שצריך לחייב מי שהוסמך בעבר באיזושהי בחינה?

שירלי פינטו קדוש: לא, הם לא צריכים לעבור עוד שום דבר.

שירלי פינטו קדוש: הסדרנו את המציאות היום על מנת לא לפספס אף מתורגמן.

שירלי פינטו קדוש: מי שעובד בתרגום עם תעודות מ-1989 הוא חלק מהגדרת מתורגמן מקצועי לשפת הסימנים, וכמו שגל אמרה, לא פספסנו אף אחד, אלא תחמנו את זה על מנת שזה יהיה מוסדר ותקני עד היום.

נעה בן שבת: רק שאלת הבהרה.

נעה בן שבת: גל, את אמרת שהקורסים האלה מ-1989 עד 2002 נעשו באגודת החירשים בישראל במימון משרד הרווחה או המוסד לביטוח לאומי?

נעה בן שבת: או ששניהם - - -

גל ג'ולייט מיסס: אני יכולה לפתוח את התעודות, אם זה אקוטי, ולהסתכל מה רשום עליהם.

נעה בן שבת: אז אנחנו נכתוב במימון משרד הרווחה או המוסד לביטוח לאומי.

גל ג'ולייט מיסס: כן, לחלקם כתוב ביטוח לאומי ולכן היה חשוב להדגיש את זה, כדי שהם לא יתפספסו.

גל ג'ולייט מיסס: יש לי פה המוסד לביטוח לאומי, אגודת החירשים.

גל ג'ולייט מיסס: זה משנת 1994.

שירלי פינטו קדוש: יש עוד הערות לגבי הסעיף הזה מהנוכחים?

נעה בן שבת: יש לי שאלה.

נעה בן שבת: האם המתורגמן הזה נוגע רק להודעות החירום, או גם לכלל הוראות החוק?

נעה בן שבת: כי יש עוד הוראות בחוק שמחייבות תרגום לשפת סימנים.

שירלי פינטו קדוש: כרגע בהצעת החוק הזאת אנחנו הגדרנו את ההגדרה הזאת רק על הודעות חירום, אבל אני חושבת שאולי יש אפשרות להרחיב את זה.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לפנות למשרד התקשורת שאתנו בזום, האם יש אפשרות אולי בהמשך או עכשיו להרחיב את זה?

שירלי פינטו קדוש: משרד התקשורת אתנו בזום?

שירלי פינטו קדוש: ענבל או עליסה, זה לא משנה לנו.

שירלי פינטו קדוש: ענבל, נלך עם יועצת השר.

שירלי פינטו קדוש: היי ענבל, השאלה שלנו – אם כבר הגדרנו הגדרה למתורגמן מקצועי לשפת הסימנים הישראלית בחוק הזה, האם את חושבת שיש מניעה להחיל את זה באופן כללי על כל חוק שעוסק בתרגום לשפת הסימנים?

ענבל אבנון: זה הגיוני, אבל הבקשה שלנו היא שאת הדברים שלא קשורים ספציפית לחוק הזה להשאיר לחוק הכולל.

ענבל אבנון: אנחנו בהחלט נבחן את זה, אבל בחוק הכולל.

שירלי פינטו קדוש: בסדר גמור.

שירלי פינטו קדוש: אז נשאיר את זה לחוק הזה, וברפורמה הרחבה אני מקווה שייקחו את ההגדרה.

שירלי פינטו קדוש: תודה, ענבל.

נעה בן שבת: יש לנו פה עוד הגדרה שמחייבת התייחסות.

נעה בן שבת: יש היום הגדרה בחוק שמדברת על בועת תרגום והיא נקראת – אני אקרא אותה: תחום המשולב בתמונת המרקע ובו מופיעים אדם או דמות המתרגמים לשפת סימנים.

נעה בן שבת: השאלה היא האם ההגדרה הזאת היא רלוונטית לנו, האם צריך אותה בכלל, האם אפשר להוריד את ההגדרה הזאת?

עליזה רוזנס: אני אשמח להתייחס.

עליזה רוזנס: עורכת דין עליזה רוזנס מעמותת נגישות ישראל.

עליזה רוזנס: כיום יש בעיה עם בועת התרגום – הבועה היא קטנה וצדדית שמקשה על הצופה בגלל הגודל והמיקום להביט בשלושה מוקדים בו זמנית, אם זה הדובר, המצגת, המתורגמן.

עליזה רוזנס: לכן גם אם לא מדובר בהודעת חירום, יש מקום לתקן את ההגדרה של הבועה, היא בעייתית בכל תוכנית לדעתנו, ולא רק בהודעות החירום.

שירלי פינטו קדוש: אני כשירלי, כחברת כנסת, מתכוונת לעבוד ביחד עם השר על הרפורמה ולראות שהנגשה תהיה ברמה מקיפה גם בבועת התרגום, ובעזרת השם, במושב הבא אני מקווה שהרפורמה תגיע למליאה.

נעה בן שבת: אם יחליטו להכניס את זה להצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית, גם כן אפשר.

שירלי פינטו קדוש: אולי נגיע להסכמות בהמשך, תמיד אפשר.

שירלי פינטו קדוש: עד המליאה הכול יכול לקרות, הכול אפשרי.

נעה בן שבת: נעבור לסעיף 3.

נעה בן שבת: "תיקון סעיף 9 – 3.

נעה בן שבת: בסעיף 9 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "לפי הוראות סעיפים קטנים (ה) עד (ז)"".

נעה בן שבת: סעיף 9 הוא הסעיף שעוסק בהודעות החירום, וכשאנחנו מוסיפים את התוספת הזאת, אז אנחנו אומרים שהודעות החירום ייעשו בכתוביות.

נעה בן שבת: מוסיפים להוראה שכתובה שזה ייעשה בכתוביות ובתרגום לשפת הסימנים שיחולו עליהם אותן הוראות בסעיפים קטנים (ה) עד (ז), שאותם אנחנו מוסיפים עכשיו.

נעה בן שבת: "(2) בסעיף קטן (ג), במקום "בכותרת" יבוא "בכתוביות הגלויות לכל הצופים ובכותרת"".

נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר משהו לגבי ההצעה הזאת.

נעה בן שבת: ההצעה הזאת היא בהמשך לבקשת הנציבות.

נעה בן שבת: אתם רוצים להסביר למה ביקשתם בכל זאת לחייב גם מי שהוא לא תאגיד השידור הציבורי שהכתוביות יהיו גלויות לכל הצופים?

הדס אגמון: הדס אגמון, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

הדס אגמון: העמדה שלנו היא שמכלול החובות שמדוברות כאן לגבי מצב החירום צריכות לחול גם על התאגיד וגם על הגופים המשדרים.

הדס אגמון: שוב, אני מצטמצמת, כבקשת משרד התקשורת, רק לעניין מצבי החירום.

הדס אגמון: מכיוון שהיום החוק עדיין מחייב בכתוביות רק 75%, יכול להיות מצב שאותה תוכנית לא מלווה בכתוביות מכוח ההוראות הכלליות, ולכן, לכל הפחות, כשמדובר בהודעת חירום, צריך להבטיח שאיזה ערוץ שאדם צופה בו באותו רגע, כשיש הודעה שכנראה שחשוב שכולם ישמעו אותה, תלווה בכתוביות.

הדס אגמון: אני מבינה שההסכמה הייתה שבתאגיד הכתוביות יהיו גלויות.

הדס אגמון: אם בערוצים האחרים הכתוביות הן מלכתחילה סמויות, אפשר להמשיך באותו הכיוון, אבל בלבד שההודעות האלה יהיו מלוות בכתוביות.

הדס אגמון: הפואנטה היא שיהיו כתוביות.

שירלי פינטו קדוש: את מתכוונת לחייב את הערוצים המסחריים שיהיו כתוביות נסתרות בשידורי חירום?

הדס אגמון: שיהיו כתוביות.

הדס אגמון: שיהיו כתוביות.

נעה בן שבת: כולם חייבים שיהיו כתוביות.

שירלי פינטו קדוש: אם אני לא טועה, או זוכרת נכון, החוק מחייב ב-100% כתוביות בשידורי הטלוויזיה.

הדס אגמון: לא, יש - - -

שירלי פינטו קדוש: צריך לבדוק את החוק, כי אני זוכרת שקראתי והיה כתוב 100%.

הדס אגמון: בחלק מהמקרים זה 100%, אבל יש עדיין סעיף אחד של שעת השיא, שהוא נשאר עדיין, לצערנו, ב-75%.

הדס אגמון: אם אפשר לתקן את זה ולהעלות שם ל-100%, אז כל הבעיה נפתרת.

נעה בן שבת: הכוונה היא לסעיף 4(ב)(3), שלפיו - - -

שירלי פינטו קדוש: רגע, הדס, אני לוקחת את ההערה שלך וכותבת אותך, סליחה נעה.

שירלי פינטו קדוש: אני אבדוק להרחיב את זה או ברפורמה הגדולה של החוק עם שר התקשורת, או בחוק אחר.

שירלי פינטו קדוש: נעה.

נעה בן שבת: לא חשוב שהודעות החירום לפחות יהיו הודעות גלויות באותו ערוץ, גם בערוצים שהם לא תאגיד השידור הישראלי?

עליזה רוזנס: אני רוצה להגיב על זה.

עליזה רוזנס: בבקשה, חשוב מאוד לדעתנו שבהודעות החירום הכתוביות תהיינה גלויות מכיוון שאחרת זה מונע מצופה עם מוגבלות להבין את הנאמר בהודעה אם הוא נמצא במקום או בנסיבות שהוא לא מסוגל לבחור צפייה עם כתוביות.

נעה בן שבת: למשל אם יש מסך טלוויזיה למעלה ומראים דמות מדברת, אין שם כתוביות או שהכתוביות סמויות.

הדס אגמון: כמובן שהעדיפות הראשונה היא לכתוביות גלויות בכל הערוצים, אבל ממה שאני מבינה, כרגע הצעת החוק בערוצים המסחריים לא מחייבת אפילו כתוביות סמויות, ומכאן ההערה.

נעם שרלו בריגה: רק לחדד, החוק היום מחייב את הערוצים להפנות לכך שקיים שידור בתאגיד שהוא - - -

שירלי פינטו קדוש: סליחה, לפני, אני אשמח שתציגו את עצמכם כדי שאני אבין מי אומר מה למי.

נעם שרלו ברעיגה: נעם שרלו בריגה, משרד האוצר.

נעם שרלו ברעיגה: החוק היום מחייב את הערוצים המסחריים להפנות לכך שקיים שידור מונגש בתאגיד.

הדס אגמון: נכון, ידוע, אבל זה דבר מיושן, אפשר היום להתקדם את הצעד הנוסף, לא צריך לעבור ערוץ כדי לראות כתוביות.

הדס אגמון: לפעמים אנשים נמצאים במקום ציבורי אז הם לא שולטים בהכרח בבחירת הערוצים.

הדס אגמון: אנחנו מדברים על דרישה מינימלית, שבהודעות חירום יהיו כתוביות.

שירלי פינטו קדוש: אפשר להעלות את משרד התקשורת להתייחסות לבקשה של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, ענבל?

שירלי פינטו קדוש: ענבל, את שמעת את השאלה?

שירלי פינטו קדוש: הדס מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות שואלת אם אפשר להוסיף בערוצים המסחריים חובת כתוביות סמויות?

שירלי פינטו קדוש: כמובן שהיינו שמחים לגלויות, אבל סמויות ב-100% בהודעות חירום?

ענבל אבנון: אני אצטרך לבדוק את זה.

ענבל אבנון: אני אצטרך לבדוק את זה.

ענבל אבנון: אני לא רוצה לשלוף.

ענבל אבנון: אני צריכה להבין מה המשמעויות של זה ולחזור לוועדה עם תשובה.

שירלי פינטו קדוש: בוודאי.

ענת אריאל זכאי: אפשר להדגיש משהו?

ענת אריאל זכאי: עורכת דין ענת אריאל, היועצת המשפטית של נגישות ישראל.

ענת אריאל זכאי: אני רק רוצה להדגיש שככל שניתן, שיהיה ברור, העדיפות היא לגלויות.

ענת אריאל זכאי: לא בכל סיטואציה אדם עם מוגבלות יכול - - -

שירלי פינטו קדוש: ברור, כמובן.

שירלי פינטו קדוש: אני יכולה להגיד לך כאישה חירשת שאני תמיד אעדיף כתוביות גלויות, זה הרבה יותר נוח.

ענת אריאל זכאי: - - - או איפשהו ויש שידור, אתה לא יכול להפעיל הכול בעצמך ואתה תלוי במה שמציגים.

ענת אריאל זכאי: אז העדיפות שלנו היא - - -

שירלי פינטו קדוש: נכון.

שירלי פינטו קדוש: אני כמובן מסכימה עם הרציונל של הדברים.

שירלי פינטו קדוש: פנינו למשרד התקשורת, ואני גם לוקחת על עצמי לפנות לבדוק שהם מחזירים לנו תשובה, לבדוק אם אפשר לעשות תיקון חקיקה בנושא, ו-100% כתוביות, לפחות נסתרות אם לא גלויות.

שירלי פינטו קדוש: שר התקשורת אמר שהוא יבדוק.

נעם שרלו בריגה: אני אשמח גם כן להתייחס.

נעם שרלו בריגה: אני חושב שבשונה מהרבה מקרים, בחוק הזה מדינת ישראל לקחה על עצמה את החובות הרגולטוריות במקום להטיל אותן על גופים מסחריים, כמו שהרבה פעמים החקיקות נוטות לעשות בשל אילוצים תקציביים כאלו ואחרים.

נעם שרלו בריגה: במובן הזה אנחנו לקחנו את האחריות ליישום ההנגשה – גם על משרדי הממשלה שמקיימים מסיבות עיתונאים, וגם על תאגיד השידור הציבורי, ולא יהיה נכון לדעתנו להטיל את אותה חובה גם על הערוצים המסחריים בשל הנטל הרגולטורי הכרוך בכך.

הדס אגמון: איזה נטל רגולטורי יש בכתוביות?

הדס אגמון: זה מול הזכות של אדם לבחור באיזה ערוץ הוא צופה.

הדס אגמון: אנחנו קובעים לאנשים במה הם צופים, מחייבים אותם לראות ערוץ מסוים.

שירלי פינטו קדוש: אני חייבת להתייחס לזה.

שירלי פינטו קדוש: משהו באופן כללי לנושא ההנגשה.

שירלי פינטו קדוש: צריך לשנות פה תפיסה במשרדי הממשלה במדינת ישראל.

שירלי פינטו קדוש: כל נושא ההנגשה זה לא רגולציה, זה לא נטל רגולטורי, זה צמצום פערי שוויון, לשלב את האזרחים עם המוגבלויות כחלק מלא בחברה הישראלית.

שירלי פינטו קדוש: זה שונה מאוד מדברים אחרים.

שירלי פינטו קדוש: הנגשה זה הרבה מעבר לרגולציה, זאת חובה מוסרית שלנו להנגיש את המרחב הציבורי לכלל האנשים עם המוגבלויות, לזה קוראים שוויון הזדמנויות.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: נעבור לסעיף הבא.

נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר, אנחנו כרגע לא מכניסים את פסקה (2), שמתייחסת לערוצים המסחריים עד לתשובה של משרד התקשורת?

שירלי פינטו קדוש: אנחנו מחכים לתשובה של משרד התקשורת ונתקדם בינתיים.

נעה בן שבת: "(3) בסעיף קטן (ד) – (א) בהגדרה "הודעת חירום", אחרי המילים "הודעה מתפרצת המשודרת בערוץ טלוויזיה", יבוא: "וכן הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר"" – אחרי זה נקרא מה זה אומר.

נעה בן שבת: "(ב) בהגדרה "אירוע חירום אזרחי", בסופה יבוא "או מצב של מחלה מידבקת מסוכנת שהוכרזה לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940"".

נעה בן שבת: אני צריכה לשאול פה, אנחנו מוסיפים פה לאירועים שרק הם נחשבים הודעות חירום את ההתייחסות למחלה מדבקת מסוכנת.

נעה בן שבת: השאלה היא אם לא ייתכנו עוד סיכונים בריאותיים שירצו להתייחס אליהם כאל הודעות חירום, ואם יש לגביהם הודעה מתפרצת או הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר, ירצו לתת להם את המעמד המיוחד הזה.

נעה בן שבת: אני אתן דוגמה, אם בערים מסוימות צריך להרתיח את המים, זה לא עקב אף אחד מהאירועים שנמצאים היום בהגדרה של מצב חירום, השאלה אם במקרה כזה לא רוצים להוסיף כאן את האירועים האלה שיש בהם סיכון בריאותי המחייב פעולות מידיות להתגוננות, ובכלל זה למניעת סכנה, זיהום או הדבקה?

נעה בן שבת: הגדרה קצת יותר רחבה.

שירלי פינטו קדוש: כאילו להוסיף סוג של סעיף סל שיוסיף עוד מצבי בריאות אחרים.

שירלי פינטו קדוש: אולי יש לנו את משרד הבריאות שיוכל להגיב על זה?

שירלי פינטו קדוש: יש לנו אותם פה היום?

שירלי פינטו קדוש: הם לא פה.

שירלי פינטו קדוש: משרד התקשורת, מה דעתכם על ההוספה של הסעיף הקטן הזה?

שירלי פינטו קדוש: אני אחדד את השאלה – האם אפשר להוסיף עוד הגדרה למצב אירוע חירום אזרחי שהיא לא איזושהי מגיפה שהיא ברמה לאומית, כמו שניתנה פה דוגמה למצב של זיהום במים או זיהום אחר, ושלא בכל פעם נצטרך להגיש תיקוני חקיקה ולהוסיף עוד ועוד הגדרות?

שירלי פינטו קדוש: ענבל?

ענבל אבנון: בדיון הפנימי שקיימנו השאלה הזאת עלתה, ורשימת אירועי החירום הקיימת מכסה את הדברים האלו, ולכן הוחלט שלא להרחיב מעבר.

נעה בן שבת: אם את מניחה שכל אירוע זיהום ייגרם מאירוע קרינה רדיולוגי או חומרים מסוכנים או מתנאי מזג אוויר קיצוניים, אז נכון, אבל אם פשוט מוצאים זיהום במים ולא יודעים מה הסיבה, למה אז לא יודיעו לכולם, אם יש הודעה מתפרצת?

נעה בן שבת: רק אם יש הודעה מתפרצת או הצהרה לתקשורת, למה אז לא ימסרו אותה בדרך הזאת כדי שכולם יוכלו להבין במה מדובר ומה עליהם לעשות?

נעה בן שבת: הם צריכים להיערך לפעולה.

ענבל אבנון: כי הרשימה הקיימת מכסה גם את המקרה הזה שהוזכר, ולכן בדיון הפנימי שקיימנו הוחלט להשאיר את זה ככה.

נעה בן שבת: איפה הוא נמצא?

קריאה: הרשימה?

נעה בן שבת: לא, אני רואה את הרשימה.

נעה בן שבת: יש בחוק בסעיף 9(ד) רשימה שההודעה צריכה להיות בכל הנושאים האלה: אירוע חירום אזרחי - - -

נעם שרלו בריגה: בתוך הגדרת אירוע חירום אזרחי.

נעה בן שבת: איפה זה נמצא?

נעה בן שבת: אני מסתכלת.

נעה בן שבת: בתוך הודעת חירום יש לי אירוע אחר בעל חשיבות מיוחדת לציבור שקבעה ועדת התיאום.

נעה בן שבת: הבנתי שוועדת התיאום לא פעילה.

נעם שרלו בריגה: אני אומר שבתוך ההגדרה של אירוע חירום אזרחי, אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע, מפגע סביבתי וכדומה.

נעה בן שבת: אז אתה אומר שזה יהיה לרבות, גם אם זה לא האירוע, פתאום המים מזוהמים.

שירלי פינטו קדוש: זה נכנס בתוך פגיעה סביבתית.

נעם שרלו בריגה: להבנתי, כן.

נעה בן שבת: אני אבדוק את זה.

שירלי פינטו קדוש: אני אשמח שתבדקי את זה, אבל לדעתי נראה שזה נכנס.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: יש הערות בזום, מישהו רוצה?

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לקבל התייחסות ממשרד הרווחה שנמצא אתנו בזום, אסתי גולדבלט.

שירלי פינטו קדוש: היי אסתי.

אסתר גולדבלט: אני רציתי להתייחס לסעיף הקודם, שכבר עברתם עליו.

אסתר גולדבלט: בסעיף הראשון, תיקון סעיף 1, בסעיף 2(2) כתוב שם: מי שסיים בהצלחה קורס תרגום לשפת סימנים וכו' משנת 2002.

אסתר גולדבלט: צריך למחוק משם את שנת 2002, אני חושבת שזו טעות סופר, חייבים למחוק אותה.

שירלי פינטו קדוש: למה?

אסתר גולדבלט: מה זה משנת 2002?

אסתר גולדבלט: מי שסיים בהצלחה את הקורס בשנת 2002?

נעה בן שבת: לא, כתבנו בין השנים 1998 ל-2002.

נעה בן שבת: יש נוסח מעודכן.

אסתר גולדבלט: אז סליחה.

אסתר גולדבלט: בסדר, מאה אחוז.

אסתר גולדבלט: אני אשמח לקבל אחר כך את זכות הדיבור כאשר ידברו על הפישוט הלשוני.

שירלי פינטו קדוש: אין בעיה.

שירלי פינטו קדוש: נעבור לדובר הבא.

שירלי פינטו קדוש: עליסה כבר דיברה אתנו.

שירלי פינטו קדוש: ארגון בקול, אני אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם, אולי על נושא הכתוביות שעלה כאן.

שירלי פינטו קדוש: עידו גרנות.

עידו גרנות: מה שרצינו לומר, שיש מספר תיקונים חשובים לעשות בחוק הכתוביות לשפת הסימנים, שנחקק לפני 17 שנה לא רק בהקשר לחירום.

עידו גרנות: למשל, בדוגמה שעלתה כאן קודם, כרגע יש לקונה – אם יש שפת סימנים, אז ערוצי השידור יכולים לא לשים כתוביות.

עידו גרנות: אני חושב שאם כבר מתקנים - - -

שירלי פינטו קדוש: אני אעצור אותך, עידו, אני אתייחס להערה הזאת.

שירלי פינטו קדוש: אתמול בוועדת שרים עברה הצעת חוק, בדיוק התיקון הזה, של חבר הכנסת סמי אבו שחאדה ביחד איתי שתעלה במליאה ביום רביעי לתיקון מ-"או כתוביות ושפת סימנים", ל-"וכתוביות ושפת סימנים".

שירלי פינטו קדוש: אני מקווה לראות את זה עובר במליאה בטרומית ומגיע לוועדה.

עידו גרנות: אוקיי, תודה.

עידו גרנות: לגבי מה שנאמר קודם על כתוביות גלויות בהודעות חירום – צריך להבין, מה הכוונה הודעות חירום?

עידו גרנות: האם גם מסיבת עיתונאים תהיה מלווה בכתוביות גלויות?

שירלי פינטו קדוש: כן, כן.

שירלי פינטו קדוש: הכנסנו בהגדרה הצהרות לתקשורת, מסיבות עיתונאים במצבי חירום.

שירלי פינטו קדוש: גם אם יש שאלות מהתקשורת, גם אם אין שאלות, זה לא משנה, זה מקיף.

שירלי פינטו קדוש: בכל פעם שיש הודעה לתקשורת משר, מראש ממשלה או מאיש ציבור ממשרד ממשלתי זה יהיה נגיש לפי מצבי החירום האזרחיים.

שירלי פינטו קדוש: הוספנו לתוך הנושא הזה גם מגיפה.

שירלי פינטו קדוש: זה ייכנס.

עידו גרנות: אוקיי, תודה.

עידו גרנות: ושאלה אחרונה, מתי אפשר יהיה לדבר על תיקונים נוספים לחוק מעבר לחירום?

שירלי פינטו קדוש: כמו שאמרנו בתחילת הדיון, החוק הזה מתמקד רק במצבי חירום.

שירלי פינטו קדוש: כמובן שאני מתכוונת להרחיב את ההנגשה של החוק גם במצבים רגילים ושגרתיים, תיקונים נוספים ביחד עם משרד התקשורת.

שירלי פינטו קדוש: יש הרבה עבודה בנושא, אני אשמח שתיקח חלק.

עידו גרנות: תודה.

שירלי פינטו קדוש: תודה, עידו.

שירלי פינטו קדוש: חבר הכנסת מופיד, אתה רוצה להגיד משהו?

מופיד מרעי: אני פה בדיון, בינתיים תמשיכו.

שירלי פינטו קדוש: אין בעיה.

שירלי פינטו קדוש: נמשיך בהקראה.

נעה בן שבת: "(ג) אחרי ההגדרה "אירוע קרינה רדיולוגי" יבוא: ""הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר" – מסיבת עיתונאים שמקיים גורם מטעם רשות ציבורית כהגדרתה בסעיף 19א לחוק השוויון, ובכלל זה הודעה, או הצהרה לתקשורת הנמסרת על ידו, המשודרת בשידור חי וישיר, שניתנה למשדר התראה עליה לא יותר מ-48 שעות מראש"".

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה להתייחס לנקודה.

שירלי פינטו קדוש: יש פה שתי נקודות שרשמתי לעצמי, ואני אשמח לשאול את משרד התקשורת.

שירלי פינטו קדוש: חסרים לי שני דברים עיקריים, שהמתורגמן יהיה בפריים, זה היה חלק מההסכמות שדיברנו עליהן, משום מה זה לא כתוב.

שירלי פינטו קדוש: זה כמו שסיכמנו?

שירלי פינטו קדוש: אז להוסיף שהמתורגמן יצולם בפריים.

שירלי פינטו קדוש: זאת אומרת, לא רק שהוא יעמוד ליד, אלא גם יצולם לצופים מהבית בפריים השידור.

נעה בן שבת: בכל הערוצים?

שירלי פינטו קדוש: לא, כרגע דיברנו רק בתאגיד.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו נרחיב.

שירלי פינטו קדוש: ענבל, משרד התקשורת.

ענבל אבנון: יש לזה התייחסות בהצעה ששלחו לנו עם התיקונים.

ענבל אבנון: עליסה, את יכולה?

נעה בן שבת: זה מופיע בהמשך, אבל לא מופיע שהוא גם יצולם אתו.

נעה בן שבת: כתוב שהמתורגמן יעמוד ליד הדובר, אבל לא כתוב שהוא גם יצולם עמו.

נעה בן שבת: כדי שלא יחתכו את הפריים, אנחנו רוצים להוסיף את ההוראה הזו.

שירלי פינטו קדוש: זה היה בסיכומים שדיברנו לפני שההצעה עברה לוועדת שרים, וזה צריך להיות רשום פה.

ענבל אבנון: להבנתי זה נכנס בסעיף אחר.

ענבל אבנון: כלומר, שהמתורגמן יופיע.

שירלי פינטו קדוש: נכון, יעמוד, אבל יש הבדל בין זה שהוא רק עומד לבין שיצלמו, כי לצערי, מחוויות העבר, ערוצי התקשורת לא מצלמים את המתורגמן, לא משנה כמה קרוב הוא עומד לדובר, אז צריך שיצלמו באותו הפריים, שזו תהיה חובה על פי חוק.

נעה בן שבת: אולי אם אין לכם התנגדות, פשוט נכתוב את זה בסעיף הנוגע בדבר.

נעה בן שבת: נגיע אחר כך לפסקה (6) בהמשך ונכתוב את זה.

שירלי פינטו קדוש: מצוין.

שירלי פינטו קדוש: זה היה בהסכמים.

מופיד מרעי: כלומר, שיהיה בחוק שבאותו פריים שניהם?

שירלי פינטו קדוש: כן, שרואים.

שירלי פינטו קדוש: אני יכולה לספר שאני בעצמי לפני כמה שנים, לפני שנכנסתי לכנסת, כפעילה חברתית, ניסיתי לפנות לערוצי תקשורת שבאירועים ממלכתיים יצלמו את המתורגמן ביחד עם הדובר, ולצערי נעניתי שזה מלכלך את המסך וחתכו אותו.

שירלי פינטו קדוש: אבל צריך להבין שבמצבי חירום אומנם זה מלכלך את המסך, אבל צריך שיהיה תרגום ברור לכל הצופים, גם לחירשים וכבדי שמיעה שזה יהיה בפריים.

מופיד מרעי: אבל צריכים לדעת למקם את המתרגם.

שירלי פינטו קדוש: כמובן.

הדס אגמון: הדס אגמון, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

הדס אגמון: רק לוודא – ההיגיון של ההוראה הזאת אומר שזה יחול על כלל הערוצים.

הדס אגמון: הממשלה כבר מעמידה מתורגמן.

הדס אגמון: המינימום המתבקש הוא שהערוצים שמצלמים את הדובר יכללו בתוך הפריים גם את המתורגמן, אין פה נטל רגולטורי, יש פה רק ניצול של המשאב שהממשלה כבר השקיעה לטובת אנשים שצופים בכלל הערוצים.

מופיד מרעי: כן, אבל בכל מקרה, אסור שהאחריות תיפול על הצלם.

הדס אגמון: האחריות תהיה על הגוף המשדר.

מופיד מרעי: יופי, בסדר.

מופיד מרעי: שלא ניכנס גם לפינות שסופו של דבר הצלם הוא זה שצריך להעביר את השידור לתחנת השידור שלו, והוא זה שצריך לדאוג למיקום של המתרגם, שיעמוד בפריים.

מופיד מרעי: אני חושב שאי אפשר להטיל את זה על הצלמים עצמם, צריך להטיל את זה על הגוף שרוצה לשדר.

הדס אגמון: יש פה - - - המתורגמן כבר חייב מכוח – זאת הוראה שנכנסה בהצעת החוק הזו, שהמשרד הממשלתי מעמיד מתורגמן.

מופיד מרעי: מצוין.

מופיד מרעי: שידאג גם שיעמוד בפריים.

הדס אגמון: צריך את הצד השני, שלא יקרה מצב כמו שתיארה חברת הכנסת, שהגוף המשדר בוחר לחתוך את המסך ולשים לצד הדובר פרשן למשל.

הדס אגמון: לכן מרחיבים את - - -

מופיד מרעי: לכן החובה היא על שני הגופים – גם על המצולם וגם על המצלם, כדי לפשט את העניין.

מופיד מרעי: ובחקיקה את צריכה לתת מענה לנושא הזה, כי אם המצלם צריך לדאוג להעמיד את המתורגמן ליד המצולם, ליד הדמות המרכזית, אני חושב שבסוף זה לא לעניין.

מופיד מרעי: הגוף שאמור להיות מצולם צריך לדאוג להעמיד את המתורגמן לידו, והגוף המצלם צריך לוודא ששניהם בפריים.

הדס אגמון: מסכימה.

ענבל אבנון: צריכה להיות חלוקת אחריות ברורה בין הגוף המשדר למשרד שמעמיד את הדובר, כי מן הסתם, המשרד הממשלתי לא יוכל לדאוג לאופן השידור ואיך זה יראה בפריים, אז אנחנו צריכים להקפיד גם בהמשך, בסעיף 6, לראות על מי יוטל הנטל.

נעה בן שבת: החלוקה היא שהחובה שיהיה מתורגמן מקצועי שם היא חובה של מי שמוסר את ההודעה, והחובה של הצילום והשידור היא על הגוף המשדר.

ענבל אבנון: כן, למרות שהוכנסו כמה סעיפים שיש איתם בעיתיות, למשל צבע החולצה וכן הלאה, שפה אנחנו צריכים לראות על מי האחריות.

שירלי פינטו קדוש: אחריות המתורגמן להגיע בצורה מקצועית לפי הקוד האתי שעליו הוא חתום בלבוש הולם ומתאים.

שירלי פינטו קדוש: זה חלק מהקוד האתי של המתורגמנים, משם לקחנו את הגדרת הלבוש.

שירלי פינטו קדוש: הם חתומים על הסטנדרטים האלה כדי להיות נגישים.

מופיד מרעי: זה פותר את הבעיה, מצוין.

הדס אגמון: אבל ברור שצריך לעשות - - - למשל פלג גופו העליון לפחות יראה וישתרע על 50% מהמסך, זו כנראה חובה על הגוף המשדר, אז אני מציעה – אלו נושאים שאפשר לדייק אותם.

ענבל אבנון: אני חושבת שצריך לבדוק את זה עם הגופים המשדרים.

נעם שרלו: צריך לבדוק את שיטת העבודה של הערוצים המשדרים, ואם הצלם הוא מטעמם או שיכול להיות שזו התקשרות חיצונית, ואז אי אפשר להטיל עליהם את החובה.

נעם שרלו: צריך לבדוק פה טכנית על מטילים את החובה ואיך.

שירלי פינטו קדוש: כרגע, על פי החוק הזה רק תאגיד השידור הציבורי מחויב.

שירלי פינטו קדוש: בהמשך אנחנו נראה איך אפשר להרחיב את זה ולבדוק את הדברים האלה, אבל בהודעות חירום החוק הזה מתמקד רק בתאגיד.

טל זימנבודה: סליחה, יש לי שאלה.

טל זימנבודה: טל זימנבודה מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

טל זימנבודה: לגבי 50% של המסך, האם במקרים מסוימים גם שליש יכול לספק את הצורך בגלל שבפריים של הדובר יש שני דוברים או יותר, ואז האם מתורגמן שתופס שליש מהמסך יכול לספק?

שירלי פינטו קדוש: את אומרת שליש במקום 50%?

טל זימנבודה: לא פחות משליש, או משהו כזה.

שירלי פינטו קדוש: נעה, מה כתוב בדיוק בתקנה?

נעה בן שבת: פחות משליש – את מדברת על בועת התרגום?

נעה בן שבת: בועת התרגום מדברת על – בתרגום לשפת סימנים הוא מופיע בחלק מוגדר נפרד.

נעה בן שבת: איפה את רואה את השליש?

נעה בן שבת: אני גם זכרתי משהו כזה, אבל אני לא רואה את זה עכשיו בהגדרה של התרגום.

קריאה: לא, בהצעה כתוב כרגע 50%.

טל זימנבודה: בהצעה כתוב 50%.

נעה בן שבת: אבל איפה את רואה את השליש?

טל זימנבודה: אני מציעה שבמקום 50% יהיה לא פחות משליש, כי יכול להיות שבצד השני יש יותר דוברים או דובר ומצגת, או משהו כזה, שידרוש טיפה יותר מקום.

נעה בן שבת: השאלה איך אנחנו לא יורדים עם זה למשהו שהופך להיות מן בועה כזאת.

טל זימנבודה: לא, לא, לא פחות משליש של המסך.

טל זימנבודה: לא לרדת לבועה קטנה.

נעה בן שבת: אני חושבת, הרי תמיד מדבר אדם אחד, אז אולי לצורך התרגום, כדי שאנשים יבינו במה מדובר, רק בשביל החגיגיות של האירוע, אולי כן צריך שחצי מהמסך יוקדש למתרגם.

נעה בן שבת: יש משמעות להודעה.

נעה בן שבת: הרי יש משמעות לתוכן של ההודעה, יש חשיבות עצומה לה.

טל זימנבודה: אני מבינה.

טל זימנבודה: אני חושבת שצריך שזה יהיה 50%, אבל במקרים מיוחדים – יכול להיות.

נעה בן שבת: אני חוששת להיכנס למקרים המיוחדים.

שירלי פינטו קדוש: אני גם חושבת שזה פתח – משליש לפחות, רבע, שמינית, עשירית, ולהישאר עם בועה קטנה וזעירה בסופו של דבר.

ענת אריאל זכאי: אם אפשר בעניין הזה, עורכת דין ענת אריאל מעמותת נגישות ישראל.

ענת אריאל זכאי: אני חושבת שאם יהיה רשום לא פחות משליש, לצערנו, ברוב המקרים ישתמשו בהגדרה הזאת ויציבו את זה בשליש ואף אחד לא ייתן מחצית מהמסך למתורגמן, אז עדיף לא לאפשר את זה בכלל ולהותיר את זה ב-50% מהמסך.

שירלי פינטו קדוש: אני גם חושבת שנשאיר את זה על 50%.

שירלי פינטו קדוש: בואו נתקדם בהקראה.

שירלי פינטו קדוש: אני מקווה שאולי נגיע להצבעות היום.

נעה בן שבת: "(4) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) בכל הודעת חירום יהיו הכתוביות גלויות לכלל הצופים, ויביאו בכתב את הנאמר בהודעת החירום, בזמן אמת, בעברית, בערבית או ברוסית, לפי השפה שבה נמסרת הודעת החירום, או התכנית שבמהלכה היא נמסרת" – זאת השאלה, אם אנחנו צריכים שהכתוביות יהיו לפי השפה שבה נמסרת ההודעה או לפי התוכנית שבמהלכה נמסרת אותה הודעה.

נעה בן שבת: אני מזכירה שזו יכולה להיות הודעה מתפרצת או הצהרה לתקשורת.

נעה בן שבת: הייתה לכם התייחסות - - -

שירלי פינטו קדוש: תחזרי עוד פעם על השאלה, נעה.

נעה בן שבת: השאלה היא באיזו שפה הכתוביות צריכות להיות?

נעה בן שבת: אני אסביר שאני חזרתי פה על חלק מהדברים שכתובים בהגדרה כתוביות, כולל ההתייחסות לשפות בגלל שההודעה של כתוביות מדברת על כתוביות שיכולות להיות סמויות, וגם בהודעת חירום.

נעה בן שבת: לכן כאן אני רוצה להבהיר גם את העניין הזה של השפות והשאלה באיזו שפה הכתוביות – האם בשפה שבה נמסרת הודעת החירום, או בשפת התוכנית שבמהלכה נכנסת הודעת החירום?

עליזה רוזנס: עורכת דין עליזה רוזנס מנגישות ישראל.

עליזה רוזנס: במידה ואנחנו נגביל את ההודעה לשפה שבה משודרת תוכנית מסוימת, אז הודעת החירום תפספס אוכלוסיות נוספות כי היא אמורה להגיע בזמן אמת לאוכלוסיות - - -

שירלי פינטו קדוש: אני מסכימה.

שירלי פינטו קדוש: הודעת חירום זה לכלל הציבור, ולא לדוברי שפה אחת.

שירלי פינטו קדוש: אז נעשה בשפת הדובר?

נעה בן שבת: גם הכתוביות?

נעה בן שבת: למרות שנניח שזה ערוץ שמשדר בשפה הרוסית, בכל זאת הכתוביות יהיו בעברית?

שירלי פינטו קדוש: זה כרגע מופנה לתאגיד השידור הציבורי, נשאיר את זה בשפת הדובר.

שירלי פינטו קדוש: לדעתי ככה זה גם יהיה עברית, השפה הרשמית.

שירלי פינטו קדוש: אני רק אומרת בואו ננסה להזדרז עם הסעיפים.

נעה בן שבת: "(ו) בכל הודעת חירום ייעשה התרגום לשפת סימנים בידי מתורגמן מקצועי לשפת הסימנים הישראלית, יחולו כל אלה, (1) התרגום לשפת סימנים יהיה גלוי לכל הצופים; (2) דמות המתורגמן תופיע על רקע אחיד; (3) לבוש המתורגמן יהיה בגון אחיד מנוגד לרקע; (4) פלג גופו העליון, לפחות, ייראה וישתרע על 50% לפחות מהמסך; (5) על דמות המתורגמן לא יופיע מידע אחר".

נעה בן שבת: אני יודעת שהייתה התנגדות למשרד האוצר לגבי הדרישה האחרונה, שלא יופיע מידע אחר על דמות המתורגמן.

שירלי פינטו קדוש: הייתה התנגדות?

שירלי פינטו קדוש: זה נראה לי הגיוני שלא יופיע.

נעם שרלו בריגה: לא הייתה התנגדות לעניין שלא יופיע מידע אחר.

נעם שרלו בריגה: יש פה אירוע קצת מורכב שלא ברור על מי מוטלת החובה.

נעם שרלו בריגה: לצורך העניין, לגוף המשדר בטח אין השפעה על - - -

שירלי פינטו קדוש: לפני שאנחנו נכנסים לזה, אני רוצה לשאול את משרד התקשורת, אני מבינה שאתם צריכים ללכת בשעה 12:00, בעוד שבע דקות, אז אני אשמח להפנות אליכם שאלה.

שירלי פינטו קדוש: סליחה, נעם.

שירלי פינטו קדוש: חשוב שיהיה כתוב על מי האחריות, כמו שסיכמנו, להביא את המתורגמן לשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: זה על המשרד שיוזם את ההודעה לתקשורת ואת מצב החירום, וזה לא רשום פה.

עליסה כדורי: יש פה איזשהו בלבול בסעיפים, שבסעיף הבא יש את החובה, אבל הסעיף הזה מתייחס בצורה כללית וצריך להבהיר בנוסח על מי בדיוק חלה איזו חובה.

נעה בן שבת: אז אולי נבהיר שאם זו הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר, אז מי שאחראי להתקשר עם המתורגמן זה המשרד?

נעה בן שבת: מי שמטעמו נמסרת ההודעה.

עליסה כדורי: כן, ועליו חלות החובות שנטיל עליו.

שירלי פינטו קדוש: המשרד שמוסר את ההודעה.

שירלי פינטו קדוש: זה כולל הפישוט הלשוני, התיאור הקולי, קובץ קולי בטקסט, מה שדיברנו.

שירלי פינטו קדוש: זה יופיע בסעיפים אחר כך.

שירלי פינטו קדוש: מעולה, תודה.

נעה בן שבת: אנחנו נכתוב את זה פה בחוק.

שירלי פינטו קדוש: כן, נכתוב את זה בחוק.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לפסקה (6).

שירלי פינטו קדוש: רגע, הייתה לנו התייחסות של נעם ממשרד האוצר לגבי?

נעם שרלו בריגה: ההערה הראשונה היא לגבי על מי מוטלת החובה כי השליטה של הגוף בלבוש של המתורגמן לא תמיד קיימת, ואם אתם אומרים שבכל מקרה זה קיים בקוד האתי שלהם, אני לא לגמרי מבין את הצורך להכניס את זה פה בחקיקה.

נעם שרלו בריגה: הערה שנייה, שהיא בהמשך להערה שנאמרה כאן קודם לכן, לעיתים יש לנו במסיבת עיתונאים מספר דוברים, ואז אם אנחנו מחייבים פה יחס סטטי של 50%-50%, אנחנו מגבילים את היכולת לראות את מה שקורה במסיבת העיתונאים.

נעם שרלו בריגה: לכן צריך לחשוב על איזושהי מידתיות שמצד אחד לא תאפשר פה איזה רידוד של גודל שפת הסימנים, מצד שני, עדיין תאפשר לראות את מה שקורה במסיבת העיתונאים.

שירלי פינטו קדוש: זה הנוסח שהגיע בהסכמות ביחד עם משרד התקשורת, 50%.

שירלי פינטו קדוש: גם אם יהיו שלושה דוברים, עדיין חשוב שהמתורגמן יהיה בגודל שאפשר להבין מה הוא אומר, זו הודעת חירום.

שירלי פינטו קדוש: בדרך כלל מקטינים אותו, אז צריך לעשות את מסיבת העיתונאים בצורה נגישה גם לחירשים, שיוכלו להבין את הנאמר.

שירלי פינטו קדוש: ומניסיון שלי, כשגוף השידור רוצה משהו, הכול אפשרי בשביל שהאזרח יבין.

נעם שרלו בריגה: לי בטח אין מומחיות בתחום ההנגשה.

נעם שרלו בריגה: התפיסה שלכם היא שפחות מ-50% זה לא מספיק בשביל להבין, אני מקבל את זה, אבל אם יש גודל נמוך יותר שהוא עדיין מספיק גדול, אז יכול להיות שעדיף ללכת על איזשהו טווח שיאפשר את הגמישות ליצירת רגולציה מאוזנת.

נעה בן שבת: אולי אפשר לחשוב על זה אחרי הקריאה הראשונה על שינויים, אבל אני מבינה שכרגע אתם הולכים על 50%.

שירלי פינטו קדוש: זו באמת אפשרות לחשוב על זה ביחד גם עם נציבות ונגישות ישראל, לראות אם אין איזשהו סטנדרט אחר שאפשר לקבוע, אבל בוא נשאיר את זה ככה כרגע כי כרגע לא מצאנו פתרון טוב יותר.

נעה בן שבת: גם לגבי הלבוש של המתורגמן, יש פה שתי דרישות – יש דרישה אחת שזה יהיה בגוון אחיד, ואת זה המתורגמן בחר ללבוש; ויש את העניין של הגוון שמנוגד לרקע, וזה כן לפי בחירת מי שמארגן את האירוע או המשדר.

נעה בן שבת: המשדרים כן יכולים לבחור רקע, לפעמים הם שמים רקע או בוחרים קיר, ואז אולי זה משהו שאפשר להטיל אותו על המשדר.

שירלי פינטו קדוש: הלבוש זה האתיקה של המתורגמנים ואחריות שלהם לבוא בלבוש מתאים, אבל הרקע הוא באחריות מקיים מסיבת העיתונאים.

שירלי פינטו קדוש: יש איזושהי התנגדות?

שירלי פינטו קדוש: מקובל?

נעה בן שבת: זאת אומרת, אתם רוצים להפריד בין דברים שיהיו באחריות כמו הנושא של הגוון מנוגד לרקע, שזה באחריות הגורם שעורך את מסיבת העיתונאים לבין שאר הדברים, שזה גלוי, על רקע אחיד ומשתרע על 50%, שזו תהיה אחריות המשדר.

שירלי פינטו קדוש: בדיוק.

נעם שרלו בריגה: כן, רק צריך להגיד פה שבסוף כשמקיימים מסיבת עיתונאים ולפתע המתורגמן מגיע בצבע מסוים, לא בהכרח אפשר להחליף באותו רגע את כל הרקע של מסיבת העיתונאים, ולכן צריך לכתוב פה איזשהו סייג שאומר במידת האפשר, בניגוד לגופים המשדרים, ששם זה יותר פשוט טכנולוגית.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לחשוב על זה עוד קצת.

שירלי פינטו קדוש: אני לא כל כך מתלהבת שכתוב בחוק סביר, במידת האפשר, זה פתח לדברים שלא נרצה, בגלל זה אני רוצה לחשוב על זה עוד קצת.

נעה בן שבת: אז כרגע זה נשאר ככה.

שירלי פינטו קדוש: כן.

נעה בן שבת: עכשיו אנחנו מגיעים לפסקה (6).

נעה בן שבת: "(6) אם הודעת החירום היא הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר" – דבר ראשון אנחנו אומרים שתחול החובה להביא מתורגמן מקצועי על הגוף שעורך את האירוע, שמוסר את ההצהרה.

נעה בן שבת: זה עניין אחד.

שירלי פינטו קדוש: נכון.

נעה בן שבת: "– יעמוד המתורגמן המקצועי על יד הדובר ויצולם עמו" – זו דרישה נוספת שהוספה עכשיו – "או שתמונת המתורגמן המקצועי תופיע בצד תמונת הדובר ובגודל שווה לה ויחולו על הצגתה פסקאות (1) עד (5)" – שאלו אותן פסקאות שזה גלוי לכל הצופים וכן הלאה שקראנו למעלה.

נעה בן שבת: אני מבינה שתמונת הדובר זה אם הם נמצאים באולפנים שונים, זה משודר ממקום אחד וזה משודר ממקום אחר, או אחרת מה הסיטואציה שבה יש שתי - - -

שירלי פינטו קדוש: כן, אם אני הבנתי נכון ממשרד התקשורת, שאחריות הגוף המצהיר את הצהרת התקשורת היא להביא את המתורגמן פיזית שיהיה באירוע עצמו, ואם אי אפשר וזה יוצר סיטואציה שזה רחוק ואי אפשר להגיע, אז אפשר לעשות את זה ממקומות שונים ואז לשדר את זה בצורה כמו שכתוב בחוק.

נעה בן שבת: "(ו1) בכל הודעת חירום יוצגו הכתוביות כאמור בסעיף קטן (ה) והמתורגמן לשפת סימנים כאמור בסעיף קטן (ו), בעת ובעונה אחת עם הדובר".

נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מציגים את הכול ביחד כי זו הודעת חירום.

שירלי פינטו קדוש: כן, כמובן.

נעה בן שבת: "(ז) לאחר שידור הודעת החירום, ולא יאוחר משעתיים מסיום שידורה, יפרסם הגורם שמסר את הודעת החירום באתר האינטרנט שלו קובץ קול וקובץ דיגיטלי הניתן להקראה באמצעות תכנת הקראה או הניתן להמרה לברייל באמצעות מדפסת לשימוש לעיוורים הנעזרים בתוכנות הקוראות מידע ממוחשב, של נוסח הודעת החירום, וקבצים כאמור של הודעת החירום בשפה פשוטה".

נעה בן שבת: זאת אומרת, יש לנו שני סוגי קבצים – קובץ קול ואותו קובץ שניתן להקראה או המרה, ואותם קבצים בשפה פשוטה.

שירלי פינטו קדוש: כן.

שירלי פינטו קדוש: לגבי השעות, כתוב שעתיים.

שירלי פינטו קדוש: היה לנו דין ודברים, ההצעה המקורית הייתה שעתיים.

שירלי פינטו קדוש: אני יודעת שיש לנו עם משרד התקשורת דין ודברים למצוא שעות שהן סבירות.

שירלי פינטו קדוש: הוצע 24 שעות, שלדעתי זה פער גדול מדי, כי המטרה של ההודעה היא הודעת חירום, זה משהו שאמור להיות מידי, ב-24 שעות עולם ומלואו יכול לקרות, דברים יכולים להתהפך בצורה מטורפת, ובגלל זה צריך לחשוב על טווח שעות שהוא ריאלי, הגיוני – שלוש-ארבע שעות, אבל לא 24 שעות.

הדס אגמון: הדס אגמון, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

הדס אגמון: זה משהו שכדאי להמשיך לבדוק אותו, כי יש דברים שכבר קיימים מידית, מעצם זה שבוצעה הקלטה אפשר להעלות מידית, ואז אין צורך אפילו בשעתיים.

הדס אגמון: יכול להיות שיש פה טווח זמנים, כי לא היינו רוצים להטיל חובה עקרונית כזאת, שיעלה משהו גם אחרי עשר שעות, כי זה מטיל נטל על הממשלה אבל כבר לא מביא תועלת לאף אחד.

הדס אגמון: בואו נישאר עם השעתיים ונעשה עוד בדיקה לגבי כל אחד מהאמצעים מה הזמן שבאמת נדרש כדי להעלות אותו.

הדס אגמון: חשוב שנשמע, יש פה כל מיני אנשים שזו המומחיות שלהם.

נעה בן שבת: גם שמענו מפיקוד העורף הערה, ואולי אפשר לשמוע אותם בזום, הם אמרו שחלק מההוראות ניתנות באופן מידי ודורשות עכשיו להיכנס למקלט ואין טעם לכתוב אותן בעוד שעתיים.

שירלי פינטו קדוש: זו לא מסיבת עיתונאים או הודעת חירום, ולכן זה לא נכלל פה בחוק, זו אזעקה, זה משהו אחר.

שירלי פינטו קדוש: אבל אני כן הייתי רוצה לדעת מה משרד התקשורת אומר על טווח שעות, אם אפשר להשאיר כשעתיים, או שיש להם הצעה אחרת.

עליסה כדורי: כן, אנחנו נשמח לבדוק את זה ולעשות על זה עוד חשיבה, כי אנחנו רוצים משהו שיש היתכנות כלכלית עבורו, שזה משהו מעשי לעשות, למשל אם יש הודעה באמצע הלילה.

עליסה כדורי: צריך לוודא שטווח השעות הזה הוא אפשרי ולכן אנחנו כן רוצים להשאיר את זה 24 שעות, ואם נראה שיש היתכנות, אז נבדוק את זה.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו לא נשאיר את זה 24 שעות – העולם נשרף ואנשים גם מוגבלויות מחכים לדעת מה קורה.

שירלי פינטו קדוש: זה לא רלוונטי ולא אקטואלי.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו מדברים על הודעות חירום, אני מזכירה, הדיון פה הוא על הודעות חירום, לא בשגרה, אולי שם זה יהיה רלוונטי, בשגרה, אבל במצב של חירום צריך שהדברים יהיו מידיים – במלחמה, בשריפה, ולכן צריך טווח זמנים שהוא גם סביר, נראה לי שעתיים-שלוש.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לחשוב יחד אתכם על פתרונות טכנולוגיים – יש לנו פה את הנציבות, את נגישות ישראל, שיכולים לסייע, לשתף פעולה ולשפר את היעילות של הממשק.

עליסה כדורי: אז נעשה על זה עוד חשיבה לראות מהו טווח שהוא באמת ישים וגם לא מאוחר מדי.

שירלי פינטו קדוש: בהחלט.

נעה בן שבת: ובינתיים נשאיר את זה שעתיים.

שירלי פינטו קדוש: נשאיר שעתיים אבל נעשה חשיבה.

עליזה רוזנס: עורכת דין עליזה רוזנס, נגישות ישראל.

שירלי פינטו קדוש: עליזה, שנייה.

שירה ילון-חיימוביץ: פרופ' שירה ילון-חיימוביץ, ראש המכון הישראלי להנגשה קוגניטיבית.

שירה ילון-חיימוביץ: אני חושבת שלפחות בהקשר של הפישוט הלשוני או הפישוט הקולי גם לא צריך שעתיים.

שירה ילון-חיימוביץ: יש לנו היום גם את הידע וגם את היכולת בזמן אמת להעביר שידור בפישוט לשוני, פישוט קולי סימולטני, זה כבר נעשה בארץ, זה נעשה על ידי תאגיד השידור, יש אנשים שיודעים לעשות את זה.

שירלי פינטו קדוש: אז אני אשמח מאוד אם תוכלו להגיש לי ולוועדה מידע, וביחד עם משרד התקשורת אנחנו נשב ונראה אם האמצעים מתאימים ואפשר להכניס את זה כבר בחוק.

שירה ילון-חיימוביץ: מצוין, אני בשמחה אגיש את זה.

שירה ילון-חיימוביץ: תאגיד השידור עשה את זה בעבר גם במהדורות חדשות, גם בשידור האירוויזיון, גם בשידורי הבחירות.

שירלי פינטו קדוש: הם עשו את זה בלייב?

שירה ילון-חיימוביץ: בלייב.

שירה ילון-חיימוביץ: בלייב.

שירה ילון-חיימוביץ: פישוט קולי סימולטני בלייב שניתן לעשות אותו – יש לנו את הידע ואת האנשים.

שירלי פינטו קדוש: נהדר, אני שמחה לשמוע.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

נעה בן שבת: כרגע אנחנו כותבים שבמידת האפשר ייעשה פישוט קולי - - -

שירה ילון-חיימוביץ: פישוט קולי סימולטני.

שירה ילון-חיימוביץ: פישוט קולי בזמן אמת.

נעה בן שבת: צריך בשביל זה עוד אדם שנמצא שם?

שירה ילון-חיימוביץ: בדיוק כמו שמזמינים מתורגמן לשפת סימנים, צריך להזמין מפשט קולי סימולטני.

שירה ילון-חיימוביץ: כבר יש היום אנשים בארץ שעושים את זה.

שירלי פינטו קדוש: שהוא מקליד את זה במקביל?

שירה ילון-חיימוביץ: לא, לא, לא בכתיבה.

שירה ילון-חיימוביץ: אנשים עם מוגבלות קוגניטיבית, רובם לא קוראים.

שירה ילון-חיימוביץ: תאגיד השידור יודע – ושידר כבר פישוט קולי סימולטני בערוץ היוטיוב במקביל לשידור.

שירלי פינטו קדוש: תאגיד השידור הציבורי אתנו בזום?

שירלי פינטו קדוש: יש לנו נציגים?

שירה ילון-חיימוביץ: אני לא יודעת, אבל יש לי את כל הפרטים.

שירלי פינטו קדוש: לא, בודקת עם הזום.

שירלי פינטו קדוש: לא אתנו.

שירה ילון-חיימוביץ: אנחנו עשינו את זה איתם במשך חודש שלם במהדורות חדשות, עשינו את זה בשידורי בחירות, עשינו את זה בשידורי האירוויזיון.

שירה ילון-חיימוביץ: גם לנו וגם להם יש כבר את הידע ואת היכולת הטכנית והמקצועית על מנת לעשות את זה.

שירלי פינטו קדוש: אז כמו שאמרתי, אני אשמח שתגישו לי ולוועדה את המידע שאנחנו צריכים, לשבת ביחד עם משרד התקשורת ותאגיד השידור הציבורי ולבחון את זה.

שירה ילון-חיימוביץ: נהדר, תודה רבה.

נעה בן שבת: כרגע זה לא ייכנס לנוסח אני מבינה.

שירלי פינטו קדוש: לא, כרגע לא, אנחנו נשארים עם ההסכמות.

נעה בן שבת: אולי יש בזום מי שמבקש לדבר.

נעה בן שבת: ביקשה אסתי גולדברג.

שירלי פינטו קדוש: לפני אסתי, שרצתה לדבר על הפישוט הלשוני, אני רוצה את קרן אדיב מפיקוד העורף.

ויקטוריה חואס: שלום, כאן ויקטוריה, היועמ"שית של פיקוד העורף.

ויקטוריה חואס: אנחנו מוגבלים בזמן, אז אני אגיד ממש בקצרה.

ויקטוריה חואס: על פניו, בניגוד למה שנאמר לפני כן, הניסוח של ההגדרה של הודעת חירום בחוק כהודעה מתפרצת שמשודרת בערוץ טלוויזיה, חל גם על הודעות שפיקוד העורף מוסר שעניינן התרעה.

ויקטוריה חואס: לצורך העניין, הודעות שמופיעות בשידור על המסך בסקרול כהתרעה מפני ירי טילים או כל התרעה אחרת, גם הן לפי הניסוח הזה נכללות בחוק.

ויקטוריה חואס: כמובן שיש חשיבות להנגיש את כל השירות שפיקוד העורף נותן לאוכלוסייה, אבל את אותות ההתרעה באופן ספציפי כנראה שהאמצעים שהחוק נוקט בהם להנגשה לא מתאימים לאותות התרעה מידיים.

ויקטוריה חואס: זאת אומרת, אין שום רלוונטיות להעלות קובץ קולי לאתר האינטרנט בתוך שעתיים לאחר שניתנה ההתרעה שמודיעה שיש צורך להיכנס למקלט, אז חשוב להחריג את זה.

שירלי פינטו קדוש: ברור, כמובן, היגיון בריא.

שירלי פינטו קדוש: אבל לא הבנתי, אתם אומרים שבהגדרה היום בחוק אזעקות נחשבות להודעה מתפרצת?

ויקטוריה חואס: אנחנו אומרים שהשידור בטלוויזיה של האזעקות – יש ממש כתוביות בצד, אנחנו ראינו את זה במבצעים - - -

שירלי פינטו קדוש: אני חושבת שזה קצת שונה כי אזעקות והודעות מתפרצות – הצעת החוק מדברת על הודעות חירום של נושאי משרה ציבוריים.

שירלי פינטו קדוש: האזעקות לא ניתנות על ידי נושאי משרה, הרמטכ"ל לא עומד ואומר יש אזעקה בלטרון.

שירלי פינטו קדוש: אבל האזעקות נותנות את המענה, כמו שאתם עושים עד היום, אם אני מבינה נכון, באפליקציה, ואם נפתח פה הדיון, אז אנחנו נשמח גם לביפרים נגישים לחירשים וכבדי שמיעה, אני כבר בקשר אתכם בנושא, אבל זה נושא לדיון אחר, שזה באמת ייתן מענה אמיתי באזעקות.

שירלי פינטו קדוש: אבל זה לא על ידי נושאי משרה.

נעה בן שבת: יש לי הצעה מבחינת הנוסח, להבהיר משהו.

נעה בן שבת: אנחנו מבהירים שהחובה שיעמוד מתורגמן ליד הדובר היא חובה שחלה במסיבת עיתונאים או בהצהרה לתקשורת.

נעה בן שבת: גם העניין של השידור בתקופה של שעתיים מאוחר יותר יחול רק על ההודעות האלה, מהסוג הזה של הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר ולא על ההודעות המתפרצות?

שירלי פינטו קדוש: בהודעות מתפרצות שבהן יש דובר גם תהיה חובת תרגום.

קריאה: בהודעות שיש בהן תוכן.

נעה בן שבת: לא, כבר היום יש הודעה מתפרצת.

נעה בן שבת: השאלה היא אם בהודעה המתפרצת היום צריך לחול דין אחר מאשר הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר.

נעה בן שבת: מה שמעלה ויקטוריה זה שיש להם הודעות - - -

שירלי פינטו קדוש: לא בכל ההודעות המתפרצות צריך דין אחר, אלא רק באזעקות.

שירלי פינטו קדוש: רק כאשר יש אזעקות או התרעה על טילים, רעידת אדמה, רק שם זה לא רלוונטי.

נעה בן שבת: אז למעט התרעות מידיות, או ממש לתת את הדוגמאות האלה של האזעקות?

ויקטוריה חואס: אפשר להגיע לאיזשהו נוסח כזה, כן.

נעה בן שבת: האם אנחנו רק מחריגים את ההתרעות המידיות ולתת דוגמה של אזעקה?

שירלי פינטו קדוש: כן, זה נראה לי נוסח טוב.

נעה בן שבת: שאר החובות חלות גם על הודעות מתפרצות שיש בהן תוכן.

שירלי פינטו קדוש: כן, בדיוק.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה שנמשיך בהקראה כי הזמן שלנו הולך ואוזל.

נעה בן שבת: אנחנו סיימנו את ההקראה.

שירלי פינטו קדוש: זהו?

שירלי פינטו קדוש: מעולה.

ענת כהן שמואל: עוד כמה אנשים בזום שרוצים לדבר, ואז הצבעה.

ענת כהן שמואל: כי אולי יש להם הערות.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לפנות לקשת ורשת, ערוצים 12 ו-13 שנמצאים אתנו בזום, אלעד כהן.

שירלי פינטו קדוש: שלום אלעד, שומעים אותך.

שירלי פינטו קדוש: נעים מאוד.

שירלי פינטו קדוש: יש לי שאלה: האם אתם תומכים בזה שבהמשך נמצא את האפשרות להגדיל את ההנגשה הזאת בתשדירי חירום גם בערוצים המסחריים, קשת ורשת?

אלעד כהן: כן, בהחלט, אם כי יש לנו כמה הערות טכניות על מנת שניתן יהיה לבצע את זה בצורה אפקטיבית וניתן יהיה לקיים את התכלית של החוק.

אלעד כהן: אנחנו בהחלט תומכים בחוק הזה ובתכלית ההנגשה.

אלעד כהן: רציתי בשלב ראשון להתחבר להערה שנשמעה כאן מצד פיקוד העורף לגבי ההגדרה של הודעת החירום.

אלעד כהן: לפי הנוסח שפרסמתם, מדובר בהודעה מתפרצת המשודרת בערוץ טלוויזיה וכן הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר.

אלעד כהן: למיטב הבנתנו, גם מדברי ההסבר שפרסמתם, הכוונה היא להתייחס רק להצהרות והודעות לתקשורת.

אלעד כהן: השאלה שלי היא קודם כל מהי הודעה מתפרצת שהיא לא הודעה לתקשורת?

נעה בן שבת: זה משהו שכבר היום כתוב בחוק, וכבר היום חלות עליו החובות המיוחדות של הודעת חירום.

אלעד כהן: אז התוכן שלו היום הוא הודעות חירום לתקשורת.

אלעד כהן: השאלה כשמוסיפים את הביטוי הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר, מה מוסיפים?

אלעד כהן: זו השאלה שלי.

אלעד כהן: אני חושב שצריך להבהיר מהי הודעה מתפרצת שהיא לא הודעה לתקשורת כי לי לפחות נדמה שההגדרה של הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר תופסת את הכול, את כל ההודעות של גורמים ממשלתיים ביחס לאירועי חירום.

אלעד כהן: זו הערה אחת.

אלעד כהן: אגב, אני חושב שזה עולה בקנה אחד עם דברי ההסבר שפרסמתם, אנחנו מבינים שהכוונה שלכם היא להסדיר את ההודעות האלה, הודעות מטעם גורמים ממשלתיים לציבור.

אלעד כהן: להמשיך בהתייחסויות?

נעה בן שבת: אני רוצה להגיד משהו לגבי ההודעה המתפרצת.

נעה בן שבת: אני מבינה שהודעה מתפרצת קוטעת את השידורים ונכנסת הודעה על אירוע שאירע, ולכן היא מתפרצת.

נעה בן שבת: לעומת זאת, ההצהרה לתקשורת – אמרנו שהיא יכולה להימסר בפרק זמן של 48 שעות מראש.

נעה בן שבת: זאת אומרת, זה לא משהו שהיה קבוע בלוח השידורים מאז ומתמיד - - -

אלעד כהן: כרגע כתוב עד 48 שעות.

נעה בן שבת: עד 48 שעות, נכון.

נעה בן שבת: זאת אומרת, לא יותר מ-48 שעות לפני כן.

נעה בן שבת: זה לא משהו מתוכנן, אלא משהו שנכנס ב-48 השעות האחרונות, וזה מעיד על הבהילות שלו.

נעה בן שבת: זה לא מתפרץ, זה לא קטע את השידור, אבל אמרו תהיה מסיבת עיתונאים הערב ב-20:00, או בעוד שעה תשודר מסיבת עיתונאים, או תימסר הודעה לתקשורת.

נעה בן שבת: זאת אומרת, מהבחינה הזאת הוא לא מתפרץ.

אלעד כהן: אני מבין.

אלעד כהן: אני חושב שאפשר להבהיר את זה על ידי כך שייכתב הצהרה או הודעה לתקשורת בשידור חי וישיר, כי כרגע נראה שיש – גם מה שאמרת - - -

שירלי פינטו קדוש: אבל בהגדרה הזאת אתה משמיט את ההודעות המתפרצות שקוטעות את השידור.

אלעד כהן: עדיין לא ברור מהי הודעה מתפרצת שהיא לא הצהרה לתקשורת.

אלעד כהן: גם הודעה מתפרצת היא - - -

קריאה: יכול להיות מצב שהגוף המשדר או שכתב הטלוויזיה.

שירלי פינטו קדוש: כל הודעה מתפרצת שקוטעת את השידור ומגיעה מטעם נושאי משרה ציבוריים, או מסיבת עיתונאים או הצהרה לתקשורת – ראש הממשלה היום ב-19:00 בערב מקיים מסיבת עיתונאים בנושא כזה וכזה שהוא חירום כמובן – חייבים להיות נגישים, שלושת הדברים האלה.

הדס אגמון: בכל אופן, מטרת הצעת החוק הייתה להרחיב, בטח לא לצמצם את מה שחל היום על הודעות מתפרצות.

שירלי פינטו קדוש: כמובן.

שירלי פינטו קדוש: כמובן.

שירלי פינטו קדוש: כמו שאתה רואה, אנחנו רואים את ההתחייבות של הערוצים, רשת וקשת, בהמשך להרחיב את החוק להחיל עליהם גם את ההנגשה הזאת ביחד עם משרד התקשורת.

שירלי פינטו קדוש: אני כמובן מחויבת לזה.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

אלעד כהן: כמובן לא לצמצם, רק ליצור איזושהי ודאות לגבי מהן אותן הודעות שלגביהן החוק מתייחס.

אלעד כהן: שוב, אנחנו חושבים שהצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר מכסה את כל הסיטואציות הרלוונטיות - - -

שירלי פינטו קדוש: אבל היועצת המשפטית של הוועדה ענתה – מה שקוטע את השידור, ממש ברגעים אלו קוטע את השידור נחשב הודעה מתפרצת.

נעה בן שבת: יכול להיות גם כתב בשטח שמודיע שעכשיו חסמו את הכביש או שיש איזה סיכון מאוד רציני.

נעה בן שבת: זה לא נמסר משום גוף ציבורי.

אלעד כהן: אנחנו מבינים שהכוונה היא הודעות על ידי - - -

שירלי פינטו קדוש: שזה מצב חירום כמובן.

שירלי פינטו קדוש: כרגע זה לא חל על ערוצים 12 ו-13, כשזה יחול עליכם, אנחנו נדבר.

שירלי פינטו קדוש: אבל אם אין הערות נוספות, אני אשמח לעבור להצבעה על הנוסח.

אלעד כהן: רציתי להתייחס גם לנושא הכתוביות והמתורגמן, אם אפשר.

אלעד כהן: אם אתם אומרים שזה לא רלוונטי, אז - - -

שירלי פינטו קדוש: כרגע זה חל על תאגיד השידור הציבורי.

שירלי פינטו קדוש: בשמחה נעבוד כדי להחיל את זה גם עליכם, ואז נדבר.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

שירלי פינטו קדוש: כמובן שנהיה בקשר על החוק הזה בהמשך.

שירלי פינטו קדוש: תודה.

שירלי פינטו קדוש: נעה, אפשר לעבור להצבעה?

נעה בן שבת: אני רק רוצה שאלה אחרונה, סליחה, להבהיר.

נעה בן שבת: אנחנו משאירים את העניין הזה של המתורגמן שעומד ליד הדובר, זה עדיין: עם הודעת החירום הצהרה לתקשורת בשידור חי.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו כן נצביע על הנוסח היום.

שירלי פינטו קדוש: נעה, תחזרי על מה שאמרת.

נעה בן שבת: אני רק אומרת שבפסקה (6) אמרנו שזה לקרוא למתורגמן, לממן את המתורגמן, שהוא צריך לעמוד ולהיות מצולם באותו פריים, זה חל רק על ההודעות שהן הצהרה לתקשורת בשידור חי ולא על מתפרצות אחרות, שהן מתפרצות לתוך השידור.

שירלי פינטו קדוש: את מדברת על הודעות מתפרצות בשידור חי, שעליהן לא יחול המתורגמן?

נעה בן שבת: תהיה חובת תרגום, אבל לא יהיה שהמתורגמן עומד לצד הדובר ובמימון הגוף שמטעמו נמסרת ההודעה כי זה לא אותו סוג של הודעות.

נעה בן שבת: כמו שכתוב פה.

הדס אגמון: יכול להיות שמבחינת הניסוח כדאי להבחין – לפי זמן ההיערכות.

הדס אגמון: אם נערכים ויש הצהרה שאפשר להביא את המתורגמן, אז לחייב.

נעה בן שבת: כרגע אני לא יודעת לעשות את זה.

נעה בן שבת: כרגע אנחנו נשאיר את זה בנוסח הזה עם התיקונים שדיברנו עליהם.

עליסה כדורי: בהמשך לשאלה של נעה, רק לעשות סדר, החובה להביא מתורגמן תחול בכל - - -

שירלי פינטו קדוש: אני לא רואה אותך.

שירלי פינטו קדוש: אם אפשר להראות לי את משרד התקשורת.

עליסה כדורי: רק לעשות סדר על מי חלה החובה.

עליסה כדורי: בכל רגע זה יחול על מי שמוסר את ההודעה, נכון?

עליסה כדורי: אם אני מבינה נכון את מה שנעה אמרה עכשיו.

נעה בן שבת: מה זאת אומרת בכל רגע?

עליסה כדורי: החובה חלה על מי שמוסר את ההודעה, בין אם זה נעשה דרך הודעה מתפרצת ובין אם זו הודעת חירום, נכון?

עליסה כדורי: או שיש הבחנה בין שני סוגי ההודעות?

נעה בן שבת: אני דווקא חושבת שכן הייתה פה הבחנה שאמרה שרק מה שנחשב הצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר כמו שהגדרנו אותה, גוף ציבורי אומר אני מבקש לשדר את הדבר הזה לתקשורת ולא איזו הודעה מתפרצת, זה חל על מי שמוסר את ההודעה.

נעה בן שבת: אני רוצה לתת דוגמה – מגיע כתב, הוא מראיין את הקצין הראשון שהוא פוגש במקום.

נעה בן שבת: אני לא חושבת שזה ייחשב כהצהרה לתקשורת בשידור חי וישיר.

נעה בן שבת: זה משהו שהוא הודעה מתפרצת אולי.

עליסה כדורי: ואז איזה הסדר יחול?

עליסה כדורי: ההסדר היום הוא תרגום לשפת הסימנים בלי - - -

שירלי פינטו קדוש: כתב שמראיין, לא יחול עליו החוק הזה בכלל, זה לא נושא משרה.

שירלי פינטו קדוש: זה לא נושא משרה.

שירלי פינטו קדוש: דוברת אחרונה, אסתי.

אסתר גולדבלט: אני רק רוצה להמשיך את מה שפרופ' שיר ילון חיימוביץ' הזכירה מקודם, אני חושבת שאם אנחנו מצביעים על נוסח החוק בצורה שלו כיום, אני יודעת שהכותרת של החוק היא חוק תרגום לשפת הסימנים, כתוביות וכולי, אבל אם אנחנו לא מוסיפים את הפישוט הקולי הסימולטני, אנחנו מדירים אוכלוסייה שלמה מהנגשה שאנחנו מספקים היום בזמן אמת.

אסתר גולדבלט: אני יודעת שרוצים להצביע על החוק היום, אבל אם אנחנו לא מכניסים את זה – זה משהו שהוא כבר קיים, הוא חדש, הוא לא מוכר, אבל הוא ישים בהחלט וחבל שאנחנו נמדר את כל האנשים עם המוגבלות הקוגניטיבית.

שירלי פינטו קדוש: אפשר בהמשך עד הקריאות הבאות של החוק.

שירלי פינטו קדוש: תודה, אסתי.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו נעבור להצבעה על החוק שהוגש לוועדה אחרי הסכמות.

שירלי פינטו קדוש: רשמנו הערות ונקודות שיהיו בדיונים הבאים לקראת קריאה ראשונה, שנייה ושלישית יחד עם משרד התקשורת, אנחנו נדבר על זה.

שירלי פינטו קדוש: ניגש להצבעה.

שירלי פינטו קדוש: מי בעד?

שירלי פינטו קדוש: אני חברת הכנסת היחידה פה, ואני בעד הצעת החוק כמובן.

שירלי פינטו קדוש: מי נגד?

שירלי פינטו קדוש: אין.

שירלי פינטו קדוש: אין נמנעים.

שירלי פינטו קדוש: בעד – פה אחד

שירלי פינטו קדוש: הצעת החוק אושרה להכנה לקריאה ראשונה, וכמובן שיש נקודות שהעלינו פה שאני אשמח לשבת עם הארגונים, עם משרד התקשורת, להגיע להבנות והסכמות לקראת הקריאה הבאה.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

שירלי פינטו קדוש: הישיבה נעולה.