ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 278, 2022-05-23 12:30

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפניות תקציביות.

אלכס קושניר: 59-60 – משרד השיכון.

יפתח עשהאל: הפנייה כוללת 294 מיליון ₪ 940 אלפי שקלים חדשים בהרשאה להתחייב ו-88 מיליון 100 אלף ₪ בהוצאה.

יפתח עשהאל: התכניות שכלולות בפנייה: 700202 – 100 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב; 700203 – 25 מיליון 100 אלף ₪ בהוצאה ו-80 מיליון ₪ בהרשאה להתחייב; 700214 – 77 מיליון ₪ 65 אלף בהרשאה להתחייב; 700304 – 63 אלפי ₪ בהוצאה וסך של 589 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב; 700501 – 159 מיליון 120 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב.

משה גפני: מה זה הנושא הזה של בנייה חדשה?

משה גפני: איפה?

ינון אזולאי: מאיפה הכסף?

ינון אזולאי: לקחת כסף מרשויות פיקוח.

ינון אזולאי: מה ירד משם?

יפתח עשהאל: יש לנו פה את תקציבי האוצר ואת תקציבי ההרשאה להתחייב.

יפתח עשהאל: ההוצאה מיועדת להחלטות 716,717 ו-550, החלטות לפיתוח הישובים הדרוזיים ולפיתוח יישובי המגזר הערבי.

יפתח עשהאל: כל ה-88 מגיעים מסעיף 54, מתקנות שהיו מיועדות לתקציבים האלה.

יפתח עשהאל: כשבנו את התקציב, לקחו בחשבון שהולכת לעבור החלטה ולכן שריינו חלק מהתקציב עבור הנושאים האלה.

ינון אזולאי: אתה אומר שרק חלק.

ינון אזולאי: מה לגבי החלק הנותר?

יפתח עשהאל: חלק מההרשאה להתחייב עבור ההחלטות שמגיעות משם, חלק - -

ינון אזולאי: זה כסף שמראש היה מיועד לכך?

יפתח עשהאל: כן, מבחינת החלטות המיעוטים.

ינון אזולאי: אז למה אתה צריך העברה?

ינון אזולאי: כבר היית שם אותו ישירות בתקנה.

יפתח עשהאל: בניית התקציב הייתה לפני שהחליטו את ההחלטות.

יפתח עשהאל: ההחלטות הן מנובמבר-דצמבר 2021, בעוד התקציב הוגש לכנסת ביוני-יולי.

משה גפני: אם אתה אומר שזה מופיע בתקציב, אין צורך בהעברה.

משה גפני: זה לא בוצע עד עכשיו, זה מה שאתה אומר, לכן למה אתה צריך את העברה?

אופיר כץ: מה אומרת ההחלטה?

יפתח עשהאל: ההחלטה מקצה את התקציבים על שימושים שעליהם החליטה הממשלה.

אופיר כץ: מה סך הכל של ההחלטה?

יפתח עשהאל: אני יכול להחזיר על זה תשובה בהמשך.

יפתח עשהאל: אני יודע להרחיב על התקציבים של שיכון בתוך ההחלטה.

אופיר כץ: השיכון זה ה-88 מיליון שיש פה?

יפתח עשהאל: זה סך הוצאת המזומנים בגין פעולות שכבר בוצעו.

יפתח עשהאל: אלה תקציבים שכבר הוציאו חשבוניות בגינם.

משה גפני: למה זה מיועד?

יפתח עשהאל: זה מיועד לפיתוח שכונות חדשות, לסבסוד פיתוח ביישובי המיעוטים.

ינון אזולאי: שזה כבר בוצע.

ינון אזולאי: באיזה ישובים זה בוצע?

משה גפני: אין פיתוח בישובים יהודיים בהעברה הזאת?

יפתח עשהאל: יש פיתוח בהרשאה להתחייב.

משה גפני: איפה?

ינון אזולאי: מה במזומן?

יפתח עשהאל: המזומן שאנחנו מעבירים כרגע זה ביצוע בכלל יישובי המיעוטים.

אלכס קושניר: על פי איזו החלטה זה?

יפתח עשהאל: 550,716 ו-717.

יפתח עשהאל: הכספים המזומנים יוצאים גם בגין הרשאות עבר שניתנו בהחלטות הקודמות.

אלכס קושניר: מתי התקבלה החלטה 550?

יפתח עשהאל: בסוף נובמבר.

אלכס קושניר: ומתי 716 ו-717?

יפתח עשהאל: בדצמבר.

משה גפני: ממתי העברה הזאת בוועדה?

יפתח עשהאל: מלפני שבוע בערך.

משה גפני: מה קרה לפני שבוע שלא היה לפני שבועיים?

יפתח עשהאל: כחלק מההתניות להעביר את התקציב המשרדים נדרשים להעביר איזו שהיא תכנית ביצוע מפורטת לעניין הזה, קולות קוראים.

יפתח עשהאל: לפני שבועיים התבצעה במשרד השיכון, בראשות מנכ"ל משרד השיכון, ועדת היגוי להחלטות 717, 716 ו-550.

משה גפני: למה לפני שבועיים?

משה גפני: מה קרה מנובמבר עד היום?

אמין אבו חייה: מנובמבר עד לפני שבועיים ביצענו תהליך של מיפוי צרכים מול הרשויות, בניית תכנית עבודה, בדיקת היתכנות ביצוע במהלך השנה הקרובה.

אמין אבו חייה: הצוות התכנס לפני שבועיים, אישר לנו את התכנית.

משה גפני: איזה צוות?

אמין אבו חייה: צוות היגוי בראשות מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון וראש הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של החברה במשרד לשוויון חברתי.

אמין אבו חייה: שותפים שם משרד האוצר, חשב המשרד, היועץ המשפטי של המשרד, נציג ציבור מהחברה הערבית, נציג של רמ"י.

אופיר כץ: מתי הוקם הצוות?

אמין אבו חייה: מיד אחרי שאושרה ההחלטה.

משה גפני: שר החוץ היה מעורב בזה?

אמין אבו חייה: לא.

משה גפני: במה הוא כן היה מעורב?

אמין אבו חייה: אני יודע לומר במה שקשור אלי.

אופיר כץ: היו לפעמים גם אורחים שהגיעו כדי להביע את דעתם?

אמין אבו חייה: היו אנשי המקצוע של המטה ונציג של ועד ראשי הרשויות הערביות כמשקיף.

אמין אבו חייה: התכנית הייתה מאוד מקצועית, נותנת מענה לצרכים על פי זמינות ביצוע בשטח.

אופיר כץ: היו התייעצויות או פניות מחברי כנסת?

אמין אבו חייה: לא, ההתייעצויות היו אך ורק עם ראשי רשויות ומהנדסים של רשויות.

אמין אבו חייה: הכל בוצע בתהליכים מקצועיים, בלי שום שיח פוליטי.

אופיר כץ: הכסף של השיכון עובר דרך הרשויות?

אמין אבו חייה: חלק עובר בהתקשרות ראשונה מול הרשויות המקומיות, הם בוחרים מי הספק שיבצע את העבודה, וחלק אנחנו כמשרד - -

בצלאל סמוטריץ': מה זה "חלק"?

אמין אבו חייה: חלק אנחנו נותנים לחברות מנהלות או חברות מתכננות מתוך מאגר משרד הבינוי והשיכון.

בצלאל סמוטריץ': למה לא הכל אתם עושים דרך החברות שלכם?

אמין אבו חייה: בכל מה שקשור לאירועים גדולים כמו ותמ"ל וכמו תכנית גדילה אנחנו מעדיפים חברות מתכננות מטעם המשרד.

בצלאל סמוטריץ': אני לא מדבר רק על תכנון, אני מדבר גם על ביצוע.

אמין אבו חייה: גם ביצוע.

בצלאל סמוטריץ': יש פה 80 מיליון הרשאה להתחייב ו-88 מיליון מזומן לפיתוח קרקע.

בצלאל סמוטריץ': מי עושה את הפיתוח?

אמין אבו חייה: כשאתה מחלק את הכסף הזה ל-96 רשויות מהחברה הערבית ומהחברה הבדואית, יוצא שיש משימות מאוד קטנות בכל ישוב.

בצלאל סמוטריץ': יש לך את הטבלה של איך זה מתחלק?

אמין אבו חייה: כן.

בצלאל סמוטריץ': ילווה אותנו לאורך כל הדיון אותו דוח סיכום עבודת צוות מכרזי שפורסם רק החודש, במאי 2022.

בצלאל סמוטריץ': ישב לפני פחות משנה בוועדה לביטחון הפנים מר יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים, שביקש את הצוות הזה.

בצלאל סמוטריץ': הוא הרחיב על הסכנה הגדולה של מלבנת הכספים לטרור ולפשיעה דרך רשויות ערביות – לא מרוע, חס וחלילה, אלא בגלל איומים, אלימות, פרוטקשן וכו'.

בצלאל סמוטריץ': הוא דיבר על הצורך לייצר שלל מנגנוני בקרה.

בצלאל סמוטריץ': יש 16 המלצות על איך הכסף הזה צריך להיות מנוהל.

בצלאל סמוטריץ': הסיבה, למיטב ידיעתי, שכל הפניות שנעסוק בהן היום התעכבו עד עכשיו, זה בגלל הרצון לממש את התקציבים האלה בהתאם לאותם מנגנונים שיוודאו שהכסף אכן יגיע ליעדו ולא יעבור לידיים אחרות.

בצלאל סמוטריץ': בגלל הלחץ הפוליטי אתם זורקים את הדוח הזה לפח, מעבירים את הכספים בדרך הישנה, המוכרת והמאוד לא אהובה שמביאה לזליגה של אחוזים ניכרים - עד כדי 30% - לגורמים מאוד מפוקפקים, הכל כדי לרצות את זועבי, עבאס, טאהא או את אותו אחד שכרגע צריך לרצות.

בצלאל סמוטריץ': על כתב המינוי של הוועדה חתום חבר הכנסת יואב סגלוביץ', סגן השר לביטחון הפנים, מתוך הבנה שהכספים האלה במנגנון שבהם הם הועברו עד היום עברו אחר כך לידיים שאנחנו לא רוצים שהם יגיעו אליהם.

בצלאל סמוטריץ': כל העיכובים במשרד הפנים, במשרד השיכון נבעו מהצורך לוודא שהכספים עוברים דרך המנגנונים האלה.

בצלאל סמוטריץ': בחוסר אחריות משווע אתם זורקים את ההמלצות ואת המנגנונים האלה לפח, מזרימים את הכסף באוטוסטרדה לרשויות הערביות, כשאתם יודעים, וזה כתוב באותיות קידוש לבנה במרכז השולחן, שחלק לא מבוטל מהכספים יגיע בסוף לטרור, לפשיעה, לדם יהודי ודם ערבי שנשפך ברחובות מדינת ישראל.

אמין אבו חייה: אנחנו ערים למצב שבו זה יכול לזלוג לכל מיני גופים עבריינים שייכנסו למכרזים שלנו, לכן הכל יחולק לפי קולות קוראים.

אמין אבו חייה: אין מצב שאתה מחלק כסף ואחר כך מחפש איפה הוא.

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי מה זה משנה.

בצלאל סמוטריץ': בסוף השאלה מי הקבלן שניגש למכרז ברשות המקומית, כמה אחוז מהכסף הוא מבצע, כמה אחוז הוא לוקח לדברים אחרים, איזה קופים הוא מעסיק, איזה חשבוניות פיקטיביות הוא נותן.

בצלאל סמוטריץ': כדי למנוע את הדבר הזה דובר על זה שאת המכרזים יבצע המרכז לשלטון המקומי ואת העבודות יבצעו חברות ממשלתיות.

בצלאל סמוטריץ': יש לכם במשרד השיכון חברות ממשלתיות.

בצלאל סמוטריץ': דובר לפחות על מאגר קבלנים שהמשטרה תאשר כל אחד מהם.

בצלאל סמוטריץ': את כל זה אתם זורקים כי מישהו איים על שלמות הקואליציה.

אמין אבו חייה: בגלל זה אנחנו יוצאים בקולות קוראים.

בצלאל סמוטריץ': קולות קוראים לא פותר את הבעיה.

אמין אבו חייה: אנחנו מסיימים כרגע הסכם מול חברת "ערים" שלוקחת את כל הפרויקטים לביצוע.

אמין אבו חייה: אנחנו מפעילים חברות מנהלות שמתקשרות ישירות איתנו - יש כרגע חמש חברות כאלו.

אמין אבו חייה: אנחנו משתמשים גם ביכולות של משכ"ל.

בצלאל סמוטריץ': כמה אחוז מהפרויקטים יבוצעו על ידי "ערים" ועל ידי משכ"ל?

אמין אבו חייה: הרוב הגדול.

בצלאל סמוטריץ': מה זה "הרוב הגדול"?

אלכס קושניר: אפשר לקבל מספר?

בצלאל סמוטריץ': למה לא הכל?

אמין אבו חייה: יש עוד חברות במאגר משרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: אני אומר הרוב הגדול, כי אני עדיין פותח פתח לחברות נוספות שרשומות במאגר משרד הבינוי והשיכון להיכנס למכרזים.

בצלאל סמוטריץ': מי עושה את המכרז?

אמין אבו חייה: משרד הבינוי והשיכון.

בצלאל סמוטריץ': מי בוחר את הקבלן המבצע?

אמין אבו חייה: החברה המנהלת.

בצלאל סמוטריץ': אז למה הכסף עובר לרשויות?

אמין אבו חייה: חלק קטן מהכסף - -

אלכס קושניר: מה זה "חלק"?

אלכס קושניר: אתה יכול להגיד מספר?

אלכס קושניר: אתה יכול להגיד מה המטרה שלכם, למה אתם מכוונים?

אמין אבו חייה: אני לא יודע להגיד כרגע מספרים.

אלכס קושניר: אתם מתכווננים למשהו.

בצלאל סמוטריץ': בדברי ההסבר כתוב שהתקציב מועבר כעת על מנת להתאים אותו לקצב הביצוע.

יפתח עשהאל: אנחנו מדברים על פרוייקטי פיתוח שהמשרד מבצע באופן רוחבי בכל רחבי הארץ.

בצלאל סמוטריץ': מי מפתח?

יפתח עשהאל: את הפיתוח מפעיל משרד השיכון באמצעות הרשות המקומית.

אלכס קושניר: נצביע מאוחר יותר על פנייה 59-60.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מס' 71.

יגאל גוטשל: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 75 אלף 500 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור מינהל התכנון לצורך יישום החלטות ממשלה מס' 550 מיום 24 באוקטובר 2021 והחלטות ממשלה מס' 716,717 מיום 28 בנובמבר 2021, וכן סך של 35 אלף אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור הרשות לפיתוח הגליל לצורך יישום החלטת ממשלה מס' 1279 מיום 14 במרץ 2020, לפי הפירוט הבא: תכנית 543302 – 74 אלף אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור קידום תכנון מתארי ותכנון מפורט ביישובי החברה הערבית וכן חיזוק הוועדות המקומיות ויחידות ההנדסה ברשויות המקומיות של החברה הערבית, זאת בהתאם להחלטת ממשלה 550 מיום 24 באוקטובר 2021 שעניינה התכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת 2026; תקצוב סך של 1,500 אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור הסרת חסמי תכנון ביישובי החברה הדרוזית בהתאם להחלטת ממשלה מס' 716 מיום 28 בנובמבר 2021 שעניינה תכנית להעצמה ולפיתוח כלכלי-חברתי ביישובים הדרוזים והצ'רקסים בגליל, וכן החלטת ממשלה מס' 717 מיום 28 בנובמבר 2021 שעניינה תכנית לצמצום פערים בישובים הדרוזים ברמת הגולן לשנים 2021 עד 2023; תכנית 544001 – 35 אלף אלפי ₪ בהרשאה להתחייב עבור קידום תכנון וביצוע עבודות לפיתוח תשתיות ודרכי גישה במרכזי השירותים ושיפור דרכים להסעות תלמידים, זאת בהתאם להחלטת ממשלה 1279 מיום 14 במרץ 2022 שעניינה תכנית לפיתוח כלכלי-חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.

ינון אזולאי: מאיפה הכסף?

יגאל גוטשל: מדובר בתקצוב של הרשאה להתחייב שלא תוקצבה בתקציב המקורי מאחר והתקציב המקורי נבנה לפני שההחלטות האלו התקבלו.

ינון אזולאי: מאיזה פרויקט לקחת?

יגאל גוטשל: כיוון שמדובר בתקציב של הרשאה להתחייב לא צריך להביא לזה מקור.

יגאל גוטשל: לתקצוב במזומן בגין ההרשאה להתחייב נצטרך להביא מקור.

ינון אזולאי: אפשר פירוט?

ליאור כלפה: החלטה 1279 כוללת בתוכה מספר רב של מענים, בין היתר נושא של קידום תשתיות למרכזי שירותים.

ליאור כלפה: קיימים מספר מרכזי שירותים בנגב.

ליאור כלפה: השלושה שנמצאים כרגע בעדיפות גבוהה הם: ר'חמה, ח'שם זנה ועבדה.

ליאור כלפה: בשלושתם יש החלטת ממשלה להקמת יישובים.

בצלאל סמוטריץ': אבל אין שם תב"ע.

ליאור כלפה: יש תמ"מ 14/4.

בצלאל סמוטריץ': מה הוא אומר?

ליאור כלפה: כל העבודות מתבצעות על בסיס התמ"מ.

בצלאל סמוטריץ': זאת הייתה החלטה ממשלה ראשונה, לא שנייה.

ליאור כלפה: הייתה גם החלטת ממשלה שנייה לגבי היישובים.

בצלאל סמוטריץ': לגבי שלושתם?

ליאור כלפה: לגבי שלושתם.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה לא מחכה לתכנון?

ליאור כלפה: כי פה מדובר על תשתיות למרכזי השירותים.

בצלאל סמוטריץ': החלטת הממשלה על שלושת הישובים האלה מותנית בלא מעט תנאים.

בצלאל סמוטריץ': מה אתה אומר לי?

בצלאל סמוטריץ': לא מעניינת אותי החלטת הממשלה, לא מעניינים אותי התנאים, אני בונה שם יישוב.

בצלאל סמוטריץ': אתה מפעיל את החלק התקציבי של ההחלטה בחוסר סמכות, כיוון שהפעלת ההחלטה הותנתה בחתימה של 70% מתושבי מרחב ההסדרה.

ליאור כלפה: יש את מרכזי השירותים שכולם, למעט ח'שם זנה, קיימים, ויש את שלושת הישובים שחבר הכנסת סמוטריץ' ציין שלגביהם התקבלה החלטה שנייה עם המתווה.

ליאור כלפה: כרגע מדובר על תשתיות עבור מרכזי שירותים קיימים.

בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של החתימה של 70% מהתושבים במרחב ההסדרה?

בצלאל סמוטריץ': האם אתה יכול להצהיר שהתשתיות יבוצעו אך ורק בתחומי היישוב המתוכנן, לא מהפזורה פנימה אל תוך היישוב?

ליאור כלפה: למרכזי השירותים הפעילים נדרש לתת את התשתית הבסיסית - כביש גישה, מים, תאורה בדרך מהכביש הראשי עד למרכז השירותים.

ליאור כלפה: יש הבדל מהותי בין הישובים לבין מרכזי השירותים.

ליאור כלפה: מרכזי השירותים הם אזוריים, הם פעילים, הם קיימים, הם פרוסים בנגב במספר נקודות.

בצלאל סמוטריץ': האם התשתיות יבוצעו רק בתחומי הקו הכחול של הישוב המיועד שיוקם אם ימולאו התנאים, או שהתשתיות יצאו גם החוצה ויאפשרו למי שגר בחוץ להיכנס למרכז השירותים?

ליאור כלפה: מדובר על תשתית מכביש ראשי למרכז השירותים, ללא קשר לתב"ע של הישוב.

בצלאל סמוטריץ': אתה עכשיו מייצר דרך גישה לכל תושבי הפזורה פנימה אל תוך מרכז השירותים, זאת מבלי שהם יצטרכו להיכנס פנימה לתוך היישוב.

בצלאל סמוטריץ': חלם יותר מזה אין.

משה גפני: אתה בהעברה הזאת הופך ללעג וקלס את החלטת הממשלה, כיוון שאין שום תמריץ לבצע את החלטת הממשלה.

ליאור כלפה: תמ"מ 14/4 זאת תכנית מתאר מחוזית שמאפשרת הקמת מרכזי שירותים בסיסיים – חינוך, רווחה, דת, בט"פ וכו'.

ליאור כלפה: אותם מרכזי שירותים כבר קיימים ופועלים בנגב עשרות שנים, לא שנה אחת או שנתיים.

ליאור כלפה: לחלק ממרכזי השירותים יש תשתית עד למרכז השירותים, לחלק ממרכזי השירותים יש תשתית חסרה.

ליאור כלפה: החלטה 1279 באה לתת מענה להשלמת תשתיות לאותם מרכזי שירותים.

משה גפני: זאת אומרת, החלטת הממשלה לגבי הנושא של הסדרת העניין יורדת מסדר היום, כיוון שלפי ההחלטה כאן, אם אנחנו מאשרים את זה, הבעיה נפתרה.

ליאור כלפה: הבעיה לא נפתרה, כי הישובים צריכים לקום במקביל.

בצלאל סמוטריץ': אם עשית לו תשתיות, מה המשמעות של להקים ישוב?

ליאור כלפה: מדובר על תשתית מהכביש עד לבית ספר.

ינון אזולאי: בית הספר קיים היום?

ליאור כלפה: בית הספר קיים.

ליאור כלפה: למעט ח'שם זנה כל בתי הספר קיימים.

בצלאל סמוטריץ': תסלול מהקו הכחול של הישוב עד למרכז כדי שלכל מי שגר בתוך הישוב יהיו כבישים נורמליים לנסוע, כששמי שגר בחוץ יתחפר בבוץ, לא ייכנס פנימה.

ליאור כלפה: אין עדיין תב"ע.

ינון אזולאי: תתנו קצת פירוט לגבי תכנית 543302.

יגאל גוטשל: התקציב מחולק להשלמה של תכנון מתארי בישובים, לתכנון מפורט ולחיזוק של ועדות מקומיות ומרחביות.

אורית לנדסברג: הסעיף שבו האגף שלי עוסק בהחלטה הוא סעיף 14 - עניינו הקצאת משאבים לחיזוק הוועדות המקומיות ויחידות ההנדסה.

אורית לנדסברג: ההחלטה עוסקת ב-58 ישובים, 54 מהם כלולים בתוך ועדה מרחבית.

אורית לנדסברג: יש לנו 31 ועדות מרחביות ש-26 מהן הן ועדות מרחביות שבתוכן יש ישובים בהחלטה.

בצלאל סמוטריץ': כמה תקנים מקבלת כל ועדה מרחבית?

אורית לנדסברג: הכוונה שלנו בשנת 2022, בשנה הקרובה, לעשות מהלך שמדבר על עובד רישוי אחד לוועדות המרחביות, על חצי משרת מהנדס עבור רשויות שיש בהן יותר מ-15,000 תושבים, ולהמשיך תקצוב של מתכנן אסטרטגי.

אורית לנדסברג: במסגרת תכנית 922 הקצינו לחמש שנים מתכנן אסטרטגי.

משה גפני: מה היעד שלכם?

אורית לנדסברג: אנחנו עכשיו יוצאים במכרז לחברה מנהלת שאמורה בכל יתרת הכסף של ההחלטה לעשות ליווי, הטמעה ובקרה על כל התהליכים שאני מדברת עליהם, בין אם זה גיוס כוח אדם, בין אם זה להכשיר אותו לעבודה, בין אם זה לעשות בקרה תקציבית כל רבעון.

מופיד מרעי: מה קורה עם מרבית הישובים שהם עם פחות מ-15,000 תושבים?

מופיד מרעי: מה קורה עם ועדות המשנה שצריכות לקום כדי להאיץ את תהליך התכנון בוועדה המחוזית חיפה ובוועדה מחוזית צפון?

אורית לנדסברג: אותה חברה מנהלת אמורה להיכנס לעבודה בסוף השנה ולעשות מיפוי בכל הרשויות ובכל הוועדות, להגיד מה היקפי הפעילות, לסקור את כל תהליכי העבודה שלהן, כמה כוח אדם הן צריכות, להכין תכנית עבודה.

מופיד מרעי: אתם תוחמים אותם בזמן?

מופיד מרעי: מתי הם גומרים את העבודה?

אורית לנדסברג: ההחלטה הייתה ב-24 באוקטובר.

אורית לנדסברג: הבאנו עכשיו לוועדת תמיכות את הבקשה לשנת 2022.

אורית לנדסברג: היה לו דיון ראשון לגבי אותה חברה מנהלת.

אורית לנדסברג: אני תקווה שהחברה המנהלת תתחיל בנובמבר לעבוד, תעשה את המיפוי, כדי שנוכל לצאת לארבע שנים של פעילות מלאה.

מופיד מרעי: לגבי העברות התקציביות לישובים הדרוזיים ב-959 ובתכנית החדשה, איפה אנחנו עומדים?

מופיד מרעי: בשבוע שעבר קיימתי דיון בנושא, בפועל עוד לא עבר

יגאל גוטשל: הפנייה הזאת כוללת מיליון וחצי בהרשאה להתחייב שמיועד לישובים דרוזים.

מופיד מרעי: למה זה מיועד?

יגאל גוטשל: להסרת חסמי תכנון.

מופיד מרעי: מה קורה עם התכנון?

מופיד מרעי: התכנון זה החסם הכי גדול.

אורית לנדסברג: אחד החסמים זה העניין של רישום הקרקעות.

מופיד מרעי: לא יכול להיות שהתכנון תקוע.

מופיד מרעי: מדברים על הסרת חסמים - אין הסרת חסמים.

מופיד מרעי: מדברים על תקציב לתכנון - אין תקציב לתכנון.

מופיד מרעי: למה אני אומר שצריך לתחם כל דבר בזמן?

מופיד מרעי: כי כל עיכוב תוקע אותנו שנים קדימה.

מופיד מרעי: אם אתה מתעכב בתכנון חודש ימים, המשמעות היא שנה או שנתיים קדימה.

מופיד מרעי: אם לא קובעים לעצמנו זמן מוגדר כדי להשלים את כל התכנון ביישובים הדרוזיים והצ'רקסיים, נמצא את עצמנו בעוד 10 שנים בלי פתרון.

מופיד מרעי: זה מה שקורה לנו.

מופיד מרעי: עד עכשיו לא התקדמנו.

מופיד מרעי: אם הקמנו ממשלת שינוי כדי שיהיה שינוי, אני מבקש שיהיה שינוי.

משה גפני: מה היעד שלכם בתכנית הזאת?

משה גפני: לאן אנחנו אמורים להגיע אם אכן זה לא ייעצר באמצע כמו שנעצר כל הזמן?

אורית לנדסברג: אני מעוניינת, וזה היעד שלנו, שהוועדות המקומיות במגזר הערבי יעבדו בלוחות הזמנים שקבע החוק לגבי רישוי ותכנון.

אופיר כץ: מה לגבי התכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד שנת 2026?

אורית לנדסברג: יחד עם מפ"י יש תהליך שלם שמזהים תכניות שבהן אין הסדרה של הקרקע, מנסים לעשות תכניות הסדרה עם התושבים כדי שאפשר יהיה להוציא מכוחן היתרי בנייה.

מופיד מרעי: עשיתם את החשבון נכון?

יגאל גוטשל: אני בפנייה מתקצב בהתאם למה שנקבע בהחלטת ממשלה.

מופיד מרעי: השאלה אם זה מספיק.

יגאל גוטשל: אני לא גורם תכנון.

מופיד מרעי: יש בהחלטת הממשלה סבסוד של 90% עד ל-400,000 שקל בהכשרה של הקרקע.

מופיד מרעי: בפועל הזכיין משלם יותר.

מופיד מרעי: מישהו יכול לתת לנו הסבר למה הסבסוד מעלה את ההשתתפות של הזכיין?

מופיד מרעי: אני יודע למה.

מופיד מרעי: כי קבעו שם רף של 40,000 שקל שלא היה קודם בסבסוד של 300,000 שקל.

ינון אזולאי: ה-74 מיליון זה בשביל לאתר מקומות שאין בהם כרגע היתר ואז להכשיר אותם

אורית לנדסברג: 61 מתוך ה-74 נמצאים אצלי.

אמין אבו חייה: משרד הבינוי והשיכון קיבל תקציב עבור מפ"י, אבל התקציב קטן מהצורך.

אמין אבו חייה: הצורך בתצ"רים ורישום הרבה יותר גדול בחברה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית מאשר התקציב שהתקבל בהחלטה, אבל בתוך שנות ההחלטה נדע לייצר מקסימום תכניות כדי להסדיר בנייה בלתי חוקית או לא מוסדרת ורישום של תצ"רים.

אמין אבו חייה: המטרה לחסל את הבנייה הבלתי חוקית גם בתהליך התכנון וגם בתהליך הרישום.

אמין אבו חייה: ננסה למקסם את התקציב כמה שאפשר.

אמין אבו חייה: לשאלה של הסבסוד למשרתי כוחות הביטחון הדרוזים והצ'רקסיים.

אמין אבו חייה: בהחלטה 959 היה סבסוד של 90% עד 300,000 שקל מעלויות הפיתוח.

אמין אבו חייה: בהחלטה החדשה נקבע, כדי לייצר סוג של איזונים בין ישובים שנמצאים בעמק ובמישור לבין הישובים שעלויות הפיתוח הן גבוהות כיוון שהם מצויים בהר, שמעלים את הסבסוד ל-400,000 שקל עם מחיר מינימום של 40,000 שקל.

ינון אזולאי: כמה ישובים נמצאים בזה?

אמין אבו חייה: בשיווקים הקיימים כרגע רוב האנשים נפלו ברף התחתון - אם הם שילמו לפני כן עלויות פיתוח x כסף, עכשיו הם משלמים יותר.

אמין אבו חייה: רק ישוב אחד נהנה מזה, וזה בית ג'אן.

אמין אבו חייה: כל שאר הישובים נפגעו בפועל.

אמין אבו חייה: הדבר הזה יצר באיזה שהוא מקום לחץ ציבורי של ראשי רשויות והגיע לוועדה שמופיד מוביל, ועדת המשנה לחברה הערבית.

אמין אבו חייה: היום אנחנו בדיון מתקדם מול אג"ת, מול מנכ"ל משרד האוצר, כדי לבדוק אם יש מה לעשות - או בתיקון סעיף בהחלטה, או בלייצר פתרון אחר.

אמין אבו חייה: נכון לעכשיו אין למשרד השיכון פתרון, אנחנו כבולים בתוך גבולות של החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': האם אפשר להתנות את הביצוע של התשתיות בח'שם זנה בהתקיימות התנאים שבהחלטת הממשלה להקמת היישוב או הקמת המרכז?

בצלאל סמוטריץ': אחרת תסלול כבישים מהכביש הראשי.

אלכס קושניר: מה ההיגיון לסלול כביש אם עדיין אין מרכז שירותים?

ליאור כלפה: התלמידים בח'שם זנה לומדים כיום באבו תלול.

ליאור כלפה: משרד החינוך נערך להקמת בית ספר בח'שם זנה, כשבמקביל הרשות הבדואית סוללת את התשתית.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה מס' 71, מי נגד, מי נמנע?

אלכס קושניר: פנייה מס' 71 אושרה.

משה גפני: רביזיה.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים לפנייה מס' 59-60.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת בתכנית 700202 איפה הפרויקטים האלה, באיזה מקום.

ינון אזולאי: האם יש ישובים יהודיים שזוכים לאותו דבר?

יוסי שבת: אנחנו מדברים על ביצוע שנתי של שלושה מיליארד בכל הארץ.

יוסי שבת: אנחנו מדברים על באר שבע, לוד.

יוסי שבת: אלה פרויקטים שעכשיו ממתינים לתקציב.

ינון אזולאי: זה ה-100 מיליון?

יוסי שבת: כן.

יוסי שבת: בסוף זה סל גדול מאוד שמתפזר.

ינון אזולאי: איפה יש ישובים כפריים חדשים?

יפתח עשהאל: יש מספר החלטות ממשלה שקבעו הקמה של ישובים חדשים, בין היתר יישוב חנון בעוטף עזה, ישובים לאורך כביש 25.

ינון אזולאי: על מה הכסף הולך עבורם?

ינון אזולאי: עבור תכנון?

יוסי שבת: בעיקר על תכנון, כי אלה השלבים הראשונים של הפעילות.

יוסי שבת: זה לא שעכשיו הולכים לעשות עבודות פיתוח.

יוסי שבת: מתחילים את השלב הראשון של התכנון.

ינון אזולאי: על איזה אכלוס של גיל הזהב מדובר בתכנית מס' 700501?

יוסי שבת: אנחנו מדברים על שלושה פרויקטים: אשדוד, באר שבע והרצליה.

ינון אזולאי: העברנו להם משהו לא מזמן.

יוסי שבת: יש הסכם של המדינה עם הסוכנות לבנות על בתי גיל זהב קיימים כך שיהיו יותר יחידות דיור לקשישים.

יוסי שבת: כרגע מדובר על פרויקטים שעומדים להתאכלס בקשישים שממתינים לדיור ציבורי.

יוסי שבת: למשך 20 השנים הבאות זה בהרשאה.

יוסי שבת: אנחנו לא משלמים פה את המזומן, אנחנו יוצרים התחייבות לסוכנות על בערך 440 יחידות דיור חדשות.

ינון אזולאי: את זה אמרנו אז.

ינון אזולאי: זה אותו כסף?

יוסי שבת: היה לנו פרויקט בתל אביב, היה לנו פרויקט באשקלון.

ינון אזולאי: דיברנו אז גם על אשדוד, גם על באר שבע וגם על הרצליה.

יוסי שבת: אנחנו בהעברה הזאת מביאים כסף ל-20 שנה.

ינון אזולאי: זה על בנייה או שכירות לטווח ארוך?

יוסי שבת: זה שכירות לטווח ארוך.

יוסי שבת: הבנייה זה הסכם שהיה לפני שבע שנים.

ינון אזולאי: זה לא של משרד השיכון?

יוסי שבת: זה של הסוכנות.

יוסי שבת: המדינה שמה שם דיירים שממתינים לדיור ציבורי, דיירים קשישים.

בצלאל סמוטריץ': בהקשר של סבסוד פיתוח קרקע יש שלושה סעיפים.

בצלאל סמוטריץ': יש לנו את 700202 במגזר העירוני, יש לנו את 700203 במגזר הערבי, ביישובי המיעוטים, ויש לנו את 700214 במגזר הכפרי.

בצלאל סמוטריץ': בדברי ההסבר של 700202 ו-700214 יש את המשפט שמדבר על זה שהתקציב מועבר כעת על מנת להתאים את התקציב לקצב הביצוע.

בצלאל סמוטריץ': דווקא בתכנית 700203 של מגזרי המיעוטים מאוד בולט שהמנגנון עובד אחרת.

בצלאל סמוטריץ': על פניו הייתם צריכים לעבוד באותה שיטה גם שם.

בצלאל סמוטריץ': למה רק ב-700203 המכניזם עובד אחרת לחלוטין – קולות קוראים, רשויות מקומיות, מקסימום איזו חברת ניהול?

יפתח עשהאל: הפיתוח בכל הישובים קורה גם ב-202 וגם ב-203, רק ההבדל הוא ש-203 כולל גם את סבסוד הפיתוח ליישובי המיעוטים.

יפתח עשהאל: במסגרת החלטות 923 ו-716 הוקצה סבסוד פיתוח למשרתי כוחות הביטחון.

בצלאל סמוטריץ': מה זה הסבסוד פיתוח הזה?

בצלאל סמוטריץ': לאן הולך הכסף?

בצלאל סמוטריץ': בסוף מקבל את זה איש כוחות הביטחון שקונה מגרש.

בצלאל סמוטריץ': דרך מי זה עובד?

בצלאל סמוטריץ': מי מבצע את הפרויקט?

אמין אבו חייה: סבסוד פיתוח למשרתי כוחות הביטחון הולך לשכונות חיילים משוחררים דרוזים וצ'רקסים.

בצלאל סמוטריץ': יש פה 25 מיליון מזומן ו-80 בהרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': כמה מתוך זה מגיע לשכונות האלו?

יפתח עשהאל: זה לסבסוד פיתוח.

בצלאל סמוטריץ': כולו לישובים דרוזים, צ'רקסים עבור שכונות לכוחות הביטחון?

יפתח עשהאל: כן.

בצלאל סמוטריץ': לאיזה סעיפים התכוונת כשדיברת על הקולות הקוראים?

יפתח עשהאל: סבסוד פיתוח למשרתי כוחות הביטחון זה ב-700203.

יפתח עשהאל: הקולות הקוראים זה ב-700304.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא עובד באותו מכניזם של 202 ו-214?

יפתח עשהאל: סבסוד פיתוח זה עניין של פיתוח בנייה חדשה.

בצלאל סמוטריץ': גם 700202 ו-700214 זה סבסוד פיתוח.

בצלאל סמוטריץ': רק במגזר הערבי אתה עובד במנגנון אחר לחלוטין.

בצלאל סמוטריץ': דווקא במקום שבו היה הכי מתבקש שתבצע אתה עובד במנגנון אחר.

בצלאל סמוטריץ': שש מאות ארבעים ומשהו מיליון שקלים עוברים עכשיו בקולות קוראים לרשויות המקומיות בלי כל מנגנוני הפיקוח האלה.

אמין אבו חייה: במנגנוני הסבסוד אנחנו פועלים גם בקרקע פרטית וגם בקרקע מדינה.

אמין אבו חייה: החלק של המדינה זה החלק היותר פשוט, כי המדינה יודעת לפתח, יודעת לקדם, יודעת לטפל בהכל מהתחלה ועד הסוף.

אמין אבו חייה: החלק של סבסוד פיתוח תשתיות בקרקע פרטית הוא אתגר מאוד גדול לנו ולרשות.

אמין אבו חייה: התקציב שאנחנו נותנים מתוקף החלטת ממשלה הוא מאוד קטן, ממוצע של 40,000 שקל ליחידת דיור, ולכן אנחנו דורשים מהרשויות להשתמש בכל מה שהם מצליחים להשיג, אם מאגרות והיטלים שמשולמים לוועדה, אם בלהביא חוק עזר רשותי לפיתוח וסלילה ולחייב את הפרטיים לשלם עבור הפיתוח.

אמין אבו חייה: איגום התקציבים הזה מאתגר אותנו בביצוע.

בצלאל סמוטריץ': אתה אומר שמי שיודע לאגם את התקציב זה הרשות.

אמין אבו חייה: נכון.

אמין אבו חייה: בחלק מהמקרים אני יודע לקחת את כל הכסף הזה, לקחת את כל החבילה הזאת ולבצע דרך חברה מנהלת, דרך חברה מפתחת שאני מקדם במשרד.

אמין אבו חייה: השאיפה שלי היא להגיע ל-100% ביצוע של המשרד.

אופיר כץ: האם הבנייה החדשה במגזר הכפרי זה רק במועצות אזוריות?

אמין אבו חייה: רק במועצות אזוריות.

אופיר כץ: מה הם הישובים של המיעוטים?

יפתח עשהאל: כל הישובים שכלולים בהחלטת ממשלה 716, 717 ו-550.

משה גפני: זה גם דרוזים, צ'רקסים וערבים?

יפתח עשהאל: כן.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

ינון אזולאי: << הפסקה >> (הישיבה נפסקה בשעה 13:56 ונתחדשה בשעה 14:01.) << הפסקה >>

אלכס קושניר: הישיבה נעולה, נצביע מחר.