ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 277, 2022-05-23 11:30

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני על סדר היום: אישור מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים.

גל לנדו: אנחנו מבקשים מוועדת הכספים לאשר מסגרת ערבות מדינה בסך 540 מיליון שקל עבור הקמת קרן הלוואות חדשה לעסקים קטנים ובינוניים, קרן בערבות מדינה.

גל לנדו: אגף החשב הכללי מפעיל במשך שנים קרן הלוואות בערבות מדינה, כבר למעלה משני עשורים, והקרן האחרונה שהוקמה, חוץ מאירוע הקורונה שהוא אירוע נפרד, הייתה ב-2016 – קרן שמאפשרת לעסקים קטנים ובינוניים לקחת הלוואות להשקעה, להקמת עסקים, להון חוזר, לתזרים מזומנים, למגוון רחב של מטרות.

גל לנדו: היא מסתיימת בחודש אוגוסט הקרוב, ואנחנו רוצים להקים קרן חדשה.

גל לנדו: השינוי המשמעותי שיהיה בקרן החדשה לעומת הקרן הקיימת שהוקמה ב-2016, זה שהקרן הקיימת פתוחה עם ארבעה בנקים, עם שותפות בין בנק לגוף מוסדי - בנק לאומי ומנורה, בנק מזרחי ואלטשולר שחם והפינקס, מרכנתיל ועמיתים, הבינלאומי ומיטב דש.

גל לנדו: כל עסק יוכל לבחור לגשת לאחד מארבעתם.

גל לנדו: בקרן החדשה אנחנו פותחים לכלל נותני האשראי, לכלל הבנקים, חברות כרטיסי אשראי, נותני אשראי חוץ בנקאי, מפעילי מערכת תיווך באשראי, חברות P2P, להציע את המוצר הזה של הלוואות בערבות מדינה.

גל לנדו: אנחנו הופכים את התפיסה מתפיסה מכרזית של כמה גופים, למעין מוצר מדף שכל השחקנים במערכת יוכלו להציע אשראי.

גל לנדו: זה יגדיל את התחרות בצורה משמעותית, זה יאפשר נגישות גבוהה יותר של עסקים למוצר הזה של הלוואות בערבות מדינה, ישפר את התנאים, יגדיל את התחרות.

גל לנדו: זה השינוי המשמעותי, אבל יש עוד שינויים במסלולים, התאמה של המסלולים למציאות שאנחנו היום נמצאים בה.

גל לנדו: כשאנחנו מסתכלים היום על שוק האשראי אנחנו רואים שהעסקים רוויים באשראי של הון חוזר, הם צריכים כספים לפיתוח, להשקעה, להקמת עסקים.

גל לנדו: זה מה שהיום חסר, והקרן החדשה זה בדיוק הפוקוס.

אלכס קושניר: מה יקרה עם הקרן הישנה?

גל לנדו: הקרן הישנה מפסיקה לפעול ומחליפה אותה הקרן הזאת.

אלכס קושניר: מתי?

אלכס קושניר: ברגע שאנחנו מאשרים?

גל לנדו: ברגע שאתם מאשרים אנחנו יוצאים בתהליך של פנייה לכל המערכת, מזמינים את כולם לפנות אלינו ולהציע את עצמם.

שלומית ארליך: הסכום שאתם מבקשים יוקצה כולו לקרן החדשה?

גל לנדו: בדיוק, כולו מוקצה לקרן החדשה.

אלכס קושניר: מה הסכום?

גל לנדו: הסכום הוא 540 מיליון שקל.

גל לנדו: כמובן שהסכום ממונף.

גל לנדו: היקף האשראי שיינתן עם ה-540 מיליון שקל הוא כשישה מיליארד שקל בשלב הזה.

גל לנדו: כמובן שלפי הביקושים והצורך נגיע אליכם פעמים נוספות להגדלה כשנמצה את הסכום.

גל לנדו: הסכום אמור להספיק לכשנתיים-שלוש לפי התחזיות שלנו.

אלכס קושניר: מה היקף ההלוואות בקרן הישנה?

גל לנדו: הקרן הישנה נתנה 7.8 מיליארד שקל.

אלכס קושניר: למה אתם מצמצמים עכשיו לשישה?

גל לנדו: הקרן הישנה פעלה מ-2016 עד עכשיו - זה היה שמונה שנים.

אלכס קושניר: מכמה זה התחיל?

גל לנדו: גם אז היא התחילה משש.

ינון אזולאי: היא התחילה מתשעה מיליארד, לא?

גל לנדו: היא התחילה בשש, והורחבה ל-10.

אלכס קושניר: למה מלכתחילה להגביל לשש?

אלכס קושניר: אם היום אתה נמצא בהיקף הלוואות של כמעט שמונה מיליארד שקל, למה את הקרן החדשה אתה פותח בשישה?

גל לנדו: תראו, זאת נקודת התחלה.

גל לנדו: אנחנו כל הזמן יכולים להגדיל.

גל לנדו: לנו שמורה הזכות, באישור הוועדה, להגדיל את המסגרות.

גל לנדו: זה סכום שאמור להספיק לכמה שנים.

אלכס קושניר: כמה בשנה?

גל לנדו: בערך שני מיליארד שקל בשנה.

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה אמור להספיק לשלוש שנים.

גל לנדו: נכון.

גל לנדו: אנחנו לא רוצים מראש להתחיל עם משהו גדול מידי, כי אם נרצה לעשות שינויים, התאמות, להגדיל יותר את הנתונים - -

ולדימיר בליאק: מה אחוז הבקשות שנדחות?

גל לנדו: אחוז האישורים עומד על קצת פחות מ-60%.

גל לנדו: בקרן הזאת אנחנו עושים בקרה ראשונית, עושים את החיתום עלינו.

גל לנדו: בקרן הזאת המדינה עושה את החיתום הראשוני של עסקים, לא הבנקים.

גל לנדו: חיתום נעשה על ידי גורם בלתי תלוי.

גל לנדו: לא מעניין אותו אם העסק הוא קטן, גדול, בינוני, צפון, דרום, הוא מקבל פיקס פרייס.

גל לנדו: אנחנו מייתרים את העבודה הזאת לבנקים.

גל לנדו: אחד החסמים המרכזיים של הבנקים במתן אשראי לעסקים קטנים ובינוניים זו העובדה שהחיתום לא משתלם להם, הם לא רואים בזה הרבה ריביות או איזה רווח.

ולדימיר בליאק: מה הסיבות העיקריות לסירובים?

גל לנדו: הרבה פעמים לעסק אין יכולת החזר, אין איזו תכנית עסקית שמתאימה כרגע לפעילות שלו.

גל לנדו: כשמדובר על הקמת עסקים והשקעה, תכנית עסקית היא מרכיב מאוד-מאוד חשוב, להבדיל מהון חוזר שאפשר לנתח מאוד טוב מה צריך המזומן של העסק.

גל לנדו: הרבה עסקים נדחים ואחר כך חוזרים עם איזו שהיא תכנית מעודכנת.

גל לנדו: יש גם את מערך הליווי של משרד הכלכלה שעוזר להם הרבה פעמים בהגשות.

ולדימיר בליאק: אתם יכולים לספר קצת על הליך הגשת הבקשה?

ינון אזולאי: למי מגישים את הבקשה הזאת – לקרן או לבנק?

ולדימיר בליאק: האם העסק עצמו חייב לגייס מישהו שיעשה את זה בשמו?

גל לנדו: בקרן החדשה ההגשה נעשית באמצעות מערכת מרכזית של משרד האוצר.

גל לנדו: המערכת הזאת הופעלה כבר בקרן הקורונה.

גל לנדו: ההגשה היא באמצעות מערכת מרכזית שלנו בטופס אלקטרוני שבנינו.

גל לנדו: מדובר על טופס לא פשוט שאנחנו כל הזמן עובדים להקל אותו, להנגיש אותו כמה שיותר לאוכלוסייה.

גל לנדו: יש עסקים שמגישים לבד, נכנסים, ממלאים, ויש עסקים שנעזרים ביועצים, במערך המעוף של משרד הכלכלה שהוא מערך מסובסד או ביועצים מהשוק החופשי.

גל לנדו: אירוע יועצים לזה הוא אירוע בעייתי, כי אנחנו נתקלים בהמון יועצים.

ולדימיר בליאק: אני לא במקרה שואל.

גל לנדו: אנחנו מנסים להילחם בזה.

גל לנדו: כבר חטפנו בג"צים למיניהם שאומרים שיש הגבלת חופש עיסוק.

גל לנדו: אנחנו מנסים לחשוב על פתרונות מבחינת תעריפים ואיכות שירות שאותם יועצים נותנים.

גל לנדו: זה אירוע מאוד לא פשוט.

ולדימיר בליאק: יש אופציה לפשט את הטופס.

גל לנדו: המטרה שלנו היא שרוב העסקים יוכלו להגיש לבד.

אופיר כץ: איזה חלופות יש להם?

גל לנדו: עקרונית אפשר להגיש לבד.

גל לנדו: יש את מערך המעוף של משרד הכלכלה, מערך מסובסד של יועצים כלכליים בכל רחבי הארץ שכל עסק יכול לפנות, לשלם מחיר מסובסד ולקבל ייעוץ, בין היתר הגשה לקרן.

אופיר כץ: כמה עובדים בייעוץ וכמה פונים?

ינון אזולאי: ליועצים אסור להיות קשורים לשום בנק?

גל לנדו: אסור להם.

יוסי עדס: כחלק מההתמודדות עם השוק של היועצים, שחלקם הם יועצים טובים ובהחלט מסייעים לעסק, הקמנו את מערך היועצים של המעוף כחלק מהשירותים שהמעוף נותן לעסקים בתחומים רבים.

יוסי עדס: הרבה פעמים קל ליועצים מסוימים לבוא ולהגיד לעסק: הנה אנחנו נסדר לך פה כסף מהמדינה, הלוואה מהמדינה.

יוסי עדס: הרבה פעמים יש הטעיות מפורשות, אפילו מקרים מסוימים של הונאה שהחשכ"ל הגיש תלונה במשטרה.

יוסי עדס: יצרנו תהליך ספציפי לליווי שמרביתו הולך לקרן בערבות מדינה, אבל לא רק.

יוסי עדס: אנחנו אומרים לכל יועץ לבחון אפשרויות.

יוסי עדס: אם הקרן לערבות מדינה זה המקור הכי טוב עבור העסק, הוא מגיש אותו לקרן בערבות מדינה בתעריף מפוקח שלנו.

יוסי עדס: התהליך מפוקח על ידנו, אנחנו עוקבים אחרי היועצים, כאשר במידה ויש יועצים שעושים דברים בעייתיים מול העסק אנחנו יודעים לעצור את הפעילות שלהם.

ינון אזולאי: כמה יועצים יש?

יוסי עדס: זה תהליך משתנה.

יוסי עדס: בכל המעוף כולו יש כמה אלפים של יועצים, אבל זה לפי תחומים.

יוסי עדס: בסוף יועץ עובד לפי התחומים שהוא מומחה בהם.

אופיר כץ: אלה יועצים חיצוניים שרק אתם מפקחים עליהם?

יוסי עדס: הסוכנות לעסקים קטנים מסבסדת עבור עסקים שעות ייעוץ.

יוסי עדס: כולם הם יועצים חיצוניים בפיקוח של הסוכנות לעסקים קטנים.

ינון אזולאי: יכול להיות שכבעל עסק פניתי ליועץ שעובד עם מעוף והוא יעבוד איתי באופן פרטי?

יוסי עדס: אם הוא פנה ליועץ ישירות היועץ לא חייב להגיד לו: בוא תעבוד דרך המעוף.

ינון אזולאי: למה?

יוסי עדס: כי היועץ גם עובד פרטי.

ינון אזולאי: אתה מבין שיש פה סוג של עוולה, כי אני יכול לעבוד איתו ורק בסוף יתגלה לי שיכולתי לחסוך בייעוץ חצי מההוצאה בגלל שהוא עובד עם מעוף.

ינון אזולאי: אני חושב שצריכה להיות החובה על אותו אחד, אם אתה באמת רוצה לעזור לעסקים, להודיע לבעל העסק שהוא עובד עם מעוף והוא יכול לקבל את השירות הזה ממעוף.

יוסי עדס: העסק פונה ליועץ מיוזמתו, הוא סוגר את התנאים מולו, לכן אנחנו לא צריכים להיות מעורבים שם, אנחנו לא חלק מזה.

יוסי עדס: כשהוא פונה למעוף אנחנו יודעים לבוא ולהגיד לעסק: אלה רשימת היועצים שאתה יכול לעבוד איתם.

יוסי עדס: הוא גם יכול ללכת למעוף ולבקש לעבוד עם יועץ מסוים.

אופיר כץ: כשאתה עובד עם יועץ מסוים אתה נותן לו יתרון.

אלכס קושניר: אנחנו יכולים להגיע למצב שיש ניצול לרעה של עסקים על ידי יועצים שחלקם לא מקצועיים, חלקם גובים כסף.

ולדימיר בליאק: אנחנו במצב הזה.

יוסי עדס: זה המצב שקיים.

אלכס קושניר: ברגע שהמדינה נותנת פה ערבות יש לה זכות לקבוע מי רשאי לייעץ להלוואות האלו.

אלכס קושניר: למה אי אפשר לבוא ולהגיד שהפנייה היא רק דרך מעוף?

גל לנדו: יש כאן סוגיות של הגבלה על חופש העיסוק.

גל לנדו: זה לא כזה פשוט לקבוע שרק יועצים מסוימים יכולים להגיש בקשות.

גל לנדו: גם יש המון יועצים שעושים עבודה מעולה.

ינון אזולאי: אף אחד לא אמר שלא.

ינון אזולאי: כל היועצים עושים עבודה מעולה, אבל חובת השקיפות צריכה להיות על היועץ.

גל לנדו: אני מסכים.

גל לנדו: אני אשמח לחלוק כמה מהמחשבות שיש לנו לגבי איך לפתור את התופעה הזאת.

גל לנדו: יש לנו כמה רעיונות שאנחנו בוחנים בימים אלה ועוד לא התגבשו למשהו קונקרטי.

אופיר כץ: אני לא מבין את הטיעון של חופש העיסוק.

אופיר כץ: בטח שהמדינה יכולה להגביל.

אופיר כץ: כל אדם היום יכול לפתוח מכון רישוי?

גל לנדו: עולם של ייעוץ לעסקים הוא לא עולם של מכון רישוי.

גל לנדו: כדי להפעיל מכון רישוי המדינה קבעה בחוק שצריך רישוי, היא קבעה פרוצדורה.

אלכס קושניר: להיות יועץ עסקי כל אחד יכול?

גל לנדו: כל אחד יכול.

אלכס קושניר: כמה זמן אתם מתמודדים עם האירוע הזה?

גל לנדו: אנחנו מתמודדים עם זה הרבה זמן.

גל לנדו: אנחנו פועלים כשאנחנו מזהים יועצים שאנחנו מקבלים עליהם תלונות.

ינון אזולאי: ממתי יש את היועצים האלה?

גל לנדו: אנחנו חוסמים יועצים שאנחנו מקבלים עליהם תלונות מלפעול בקרן, כשיש לא מעט כאלה.

גל לנדו: התלוננו כמה פעמים במשטרה על דברים שחשבנו שהם בגדר הפלילי.

גל לנדו: היו גם שהורשעו בנושא הזה.

אלכס קושניר: למה שלא תשנו את הדיפולט כך שרק למי שעובר איזו שהיא מסננת תהיה גישה?

גל לנדו: זה משהו שחשבנו עליו.

גל לנדו: העברנו את כל היועצים אקרדיטציה, משהו שהיום אין לנו יכולת לעשות לעשרות אלפי יועצים בארץ.

גל לנדו: אנחנו בוחנים כל מיני פתרונות בנושא של היועצים.

אלכס קושניר: נקבע על זה דיון.

ינון אזולאי: הוא יכול לקבל את הכסף לכל מטרה בעסק?

גל לנדו: ההלוואה ניתנת למטרות הון חוזר, השקעה.

ינון אזולאי: יש לכם פיקוח על כך שהבנק שנותן לא לוקח את זה עבור כיסוי ההלוואה?

גל לנדו: אנחנו בודקים שהבנק לא מקטין את מסגרות האשראי לפני העמדת ההלוואה.

גל לנדו: הבנקים מאוד לא אוהבים את הפיקוח הזה, אבל אנחנו מתעקשים עליו באופן שוטף.

גל לנדו: אנחנו גם בודקים שהכסף שאנחנו נותנים הולך למטרה שהוא ביקש.

אלכס קושניר: מה בנוגע לעסקים החדשים?

גל לנדו: יש מסלול מיוחד לעסקים בהקמה.

אלכס קושניר: בתוך הקרן הזאת?

גל לנדו: בתוך הקרן, עם ערבות גבוהה.

גל לנדו: אגב, מסלול הקמה הוא אחד המסלולים האטרקטיביים ביותר שלנו, כל הבנקים משתמשים בו, המון עסקים נעזרים בו.

גל לנדו: מסלול עסקים בהקמה נותן לעסק הלוואות להשקעה של העסק, לשיפוץ ראשוני, לריהוט.

ינון אזולאי: יכול להיות שבנק אומר לך: אני לא נותן לתחום הזה?

גל לנדו: לא.

גל לנדו: זה התחום הכי אטרקטיבי מבחינתם.

ינון אזולאי: אני לא יודע מה עכשיו, אבל ב-2018 הועלו הטענות על כך שבנקים לא נותנים לתחום כזה או אחר.

ינון אזולאי: יכול להיות שגם בתחום של פתיחת עסק הם לא נותנים כי הם מפחדים.

ינון אזולאי: ראינו בקורונה עם הקרן לערבויות לאולמות ולמסעדות שלא נתנו.

ינון אזולאי: אי אפשר להגיד לנו שזה לא קיים.

ינון אזולאי: זה קיים, כי הגיעו אלינו פניות בקורונה.

ינון אזולאי: אני מכיר פניות מלפני הקורונה, כשהיה ב-2018 דיון בוועדת כספים.

ינון אזולאי: בסופו של דבר הם יוציאו את הכספים על היועץ בלי לקבל את מה שמגיע להם.

גל לנדו: כמובן שתמיד יש עסק נקודתי שלא מקבל.

גל לנדו: בקרן הרגילה אנחנו לא רואים שבאופן גורף לא מקבלים בהקמת עסקים, או שיש בנק שאומר: אני לא נותן לעסקים בהקמה.

גל לנדו: להבדיל מאירוע הקורונה שדובר על אולמות ומסעדות, פה אנחנו כמדינה עושים את החיתום, אנחנו אלה שאומרים אם העסק עובר הלאה או לא עובר הלאה.

גל לנדו: לבנק הוא מגיע רק בשלב הבא.

גל לנדו: לא יכול להיות מצב שעסק נדחה ולמדינה אין פיקוח על זה.

גל לנדו: אנחנו יושבים יום יום על ה-DATA במערכות שלנו, אנחנו רואים מי קיבל, מה קיבל, מה סיבות הדחייה.

גל לנדו: אנחנו יודעים לזהות את הסיבות, להבין אם זו סיבה הגיונית.

גל לנדו: עסק נדחה יכול לערער, לפנות, יש ועדה שדנה בזה.

ינון אזולאי: יכול להיות שהוא נדחה בבנק אחד ובבנק אחר הוא מתקבל?

גל לנדו: בוודאי.

ינון אזולאי: הוא נדחה בבנק אחד, כי אותו בנק לא מתעסק עם אותה קטגוריה.

גל לנדו: זה תמיד יקרה.

ינון אזולאי: אתה יודע שהתופעה הזאת קיימת.

ינון אזולאי: כשאנחנו נדע כמה עסקים הגישו, כמה עסקים סורבו, על מה הם הגישו, על מה הם סורבו, וכמה עברו לבנק אחר וקיבלו את מה שבנק א' סירב להם, נדע שאתם שולטים בנתונים לגבי מסרבים ומאשרים.

אלכס קושניר: ינון, יש פה כמה סוגיות שאנחנו צריכים לפתור, לכן נעשה על זה דיון נפרד, מסודר.

אלכס קושניר: נבקש שיביאו את הנתונים לגבי היקף הסירובים, מה הסיבות לסירובים, מה הדרכים לפתור את הסוגיה של ניצול לרעה של יועצים.

אלכס קושניר: המטרה של הקרן החדשה היא לפתוח את העולם הזה לתחרות, להכניס שחקנים חדשים, נכון?

גל לנדו: בקרן החדשה התמקדנו בשלושה צירים מרכזיים.

גל לנדו: אחד, ציר התחרות, לפתוח את זה לעוד המון שחקנים, להנגיש את זה לנותני אשראי חוץ בנקאיים שיגדילו את התחרות בשוק, יתנו עוד הצעות.

גל לנדו: התמקדנו בלהתאים את ההלוואות עצמן ואת המסלולים למציאות של הפוסט קורונה מבחינת מסלולי השקעה יותר אטרקטיביים, הלוואות להשקעה לטווח ארוך.

אלכס קושניר: מה לגבי הריבית?

גל לנדו: אנחנו לא מגבילים את הריבית.

גל לנדו: בקרן הקורונה הריבית הוגבלה.

ינון אזולאי: מה פירוש זה שאתם לא מגבילים?

גל לנדו: אנחנו לא קובעים מקסימום ריבית.

ינון אזולאי: למה?

גל לנדו: בקרן הקורונה הוגבל שיעור הריבית, מה שהביא למצב שעסקים מסוימים הודרו, מה שהביא למצב שאמרו להם: אנחנו בריבית הזאת לא נותנים להם, אין להם מה להתקרב.

גל לנדו: אנחנו מפעילים במסגרת הקרנות שלנו מודל שמתמרץ את הבנקים להוריד את הריבית.

גל לנדו: כשהבנק מאשר את ההלוואה, בוועדה שדנה ומאשרת יושב נציג שלנו, נציג שהמדינה מינתה שצריך לחתום על ההלוואה ולאשר את שיעור הריבית.

גל לנדו: אם שיעור הריבית נראה לו גבוה הוא לא מאשר את ההלוואה, הוא דורש להוריד אותו.

גל לנדו: אנחנו נותנים לבנקים כל מיני תמריצים להוריד.

גל לנדו: הריבית הממוצעת בקרן אצלנו היא במרווח של 2.65% מעל ריבית הפריים לעסקים קטנים.

גל לנדו: זו ריבית נמוכה, ריבית אטרקטיבית ביחס לאלטרנטיבות שיש לעסקים קטנים.

גל לנדו: עסקים קטנים פחות רגישים לשיעור הריבית, הם יותר רגישים לזה שיאושר להם סכום ההלוואה שהם רוצים.

ינון אזולאי: זה מתכון לנפילה.

ינון אזולאי: אם הוא רגיש לסכום שהוא יקבל ואתה נותן לו את זה בריבית גבוהה, יכולת ההחזר שלו פחותה.

ינון אזולאי: אחר כך נמצא את עצמנו במצב של הוצאה לפועל, במצב של חדלות פירעון, במקום שאנחנו לא רוצים להגיע אליו.

ינון אזולאי: זה שאני כבעל עסק צריך את הכסף לא אומר שצריך לקרוע אותי בריבית.

גל לנדו: לחלוטין.

גל לנדו: בגלל זה אנחנו מפעילים מודלים שנועדו להוריד את הריבית.

גל לנדו: ברגע שמגבילים את שיעור הריבית זה מדיר עסקים מסוימים מלקבל הלוואות.

ינון אזולאי: למה זה מדיר עסקים מסוימים?

גל לנדו: הכסף ניתן בחלקו הגדול על ידי הבנקים.

גל לנדו: אי אפשר להכריח את הבנקים להעמיד הלוואה.

גל לנדו: בקרן הקורונה זה היה פריים פלוס 1.5%, והבנקים אמרו: בריבית כזאת אנחנו לא נותנים לעסק על אף ערבות המדינה וההגנה שהמדינה נתנה.

אופיר כץ: ראינו אחוזים גבוהים של מיצוי בתקופת הקורונה.

גל לנדו: עדיין היו עסקים שבגלל זה נדחו.

גל לנדו: כשמכניסים נותני אשראי חוץ בנקאיים וחברות P2P, עלות הגיוס שלהם יקרה יותר מבנקים.

גל לנדו: בנקים יודעים לגייס את הכסף בכלום - הפיקדונות שלנו אצלם, ההון שלנו אצלם.

גל לנדו: נותני אשראי חוץ בנקאיים מגייסים בריבית גבוהה יותר, לכן לא יכולים להציע ריבית נמוכה.

גל לנדו: בקרן הקורונה פנו אלינו נותני אשראי חוץ בנקאיים ואמרו: אנחנו לא יודעים להציע בפריים פלוס 1.5% כי אנחנו מגייסים ביותר, לכן אנחנו בחוץ, אנחנו לא יכולים להציע.

ינון אזולאי: ועכשיו?

גל לנדו: עכשיו זה יהיה פתוח, לא תהיה מגבלה.

ינון אזולאי: כמה בנקים יהיו עכשיו בפנים?

ינון אזולאי: כולם?

גל לנדו: אנחנו מעריכים שכל הבנקים הגדולים.

ינון אזולאי: בפעם שעברה פועלים לא היו.

גל לנדו: אנחנו מעריכים שחברות ה-P2P יהיו, כרטיסי אשראי יהיו.

ינון אזולאי: איך זה נותן מענה לזה שאמרת שגיוס הכספים של חברות האשראי יקר יותר?

ינון אזולאי: זה לא נותן מענה, כי גם עכשיו אין להם את הכסף שיש לבנקים.

אלכס קושניר: ההיגיון הוא שהבנקים לא נותנים הלוואות לכולם.

אלכס קושניר: בעולם שהבנקים לא בפנים אותו עסק נשאר ללא אשראי.

ינון אזולאי: ואז הוא ילך לחוץ בנקאי.

אלכס קושניר: גם הגוף החוץ בנקאי עושה חיתום, רואה את יכולת ההחזר של העסק.

ינון אזולאי: בגלל שהחוץ בנקאי חייב לתת לו בריבית יותר גבוהה יהיו לו אחר כך בעיות ביכולת ההחזר שלו.

ינון אזולאי: צריך למצוא איזה שהוא מאזן לאותם עסקים.

ינון אזולאי: גם אני לא רוצה שהעסק לא יחזיר.

אלכס קושניר: גם גוף האשראי החוץ בנקאי לא רוצה שהעסק לא יחזיר.

אלכס קושניר: בסוף אתה לוקח בחשבון גם את הפעילות של העסק, אתה רואה מה התשואה שלו, יש תכנית עסקית.

אלכס קושניר: זו לא הלוואה פרטית לבן אדם.

ינון אזולאי: איפה יכולה להיות הורדת הריבית?

ינון אזולאי: באיזה מצב?

ינון אזולאי: עכשיו אנחנו עומדים על כ-10% ערבות מדינה.

ינון אזולאי: ברגע שאתה מגדיל את ערבות המדינה הבנקים יכולים לתת יותר.

גל לנדו: הפעלנו בקרן 2016 שהוקמה מודל שבו נתנו לבנקים תמריצים כספיים כדי להוריד את הריבית, מה שהביא להורדה מדורגת של הריבית.

גל לנדו: כל שנה הורדנו עוד ועוד.

גל לנדו: זה התחיל בשנת 2018 ב-2.9% מעל הפריים, ירד ל-2.8, ירד ל-2.7, ירד ל-2.65.

גל לנדו: אנחנו כל הזמן הורדנו עוד ועוד את הריבית.

ינון אזולאי: מה קרה לנו מ-2018 עד היום?

ינון אזולאי: הייתה קורונה, היו ערבויות אחרות, היית חייב להיכנס לאיזו שהיא תחרות ולהוריד את הריבית.

ינון אזולאי: הורדת בגלל מצב נתון.

ינון אזולאי: זה לא משהו מכוון מטרה, זה פשוט קרה לך.

אלכס קושניר: ינון, זה דיון מעניין אך תיאורטי.

אלכס קושניר: מתי להערכתם הקרן החדשה להלוואות תתחיל לפעול?

גל לנדו: אנחנו מעריכים שתוך חודשיים.

אלכס קושניר: עם השחקנים החדשים בפנים?

גל לנדו: כן.

אלכס קושניר: נקיים דיון בחודש הקרוב לגבי הסוגיות שדיברנו עליהן מקודם, לגבי כל מה שקשור ליועצים העסקיים, וברגע שהשחקנים החוץ בנקאיים ייכנסו לשוק אנחנו בוועדה נעשה איזה שהוא דיון פיקוח על מנת לראות מה מצב הריביות בפועל בגופים הבנקאיים ובגופים החוץ בנקאיים.

אלכס קושניר: אם נראה שיש השתוללות ריביות, נוכל להגדיל - -

גל לנדו: ברגע שיינתן אישור הוועדה נפרסם לכל נותני האשראי את המסמך המלא.

שלומית ארליך: התוקף של האישור שנותנת לכם הוועדה הוא לשנתיים, אלא אם כן אתם רוצים תקופה קצרה יותר.

גל לנדו: תקופה רגילה, התקופה לפי החוק.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את הצעת אישור מסגרת ערבות מדינה לקרן הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר.