ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 240, 2022-05-18 09:00

לימור מגן תלם: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת תקנות מחלות בעלי חיים (דיג), התשפ"ב-2021.

לימור מגן תלם: הדיון הבוקר הוא בנושא תקנות חדשות, לבקשת שר החקלאות, מתוקף סמכותו ובאישור הוועדה.

לימור מגן תלם: התקנות המוצעות נועדו להחליף את הוראות צו ההגנה (טיפול בדגים), שתוקפן מותנה בקיומו של מצב חירום, ולעדכן אותן בהתאם לדרישות המקובלות כיום בנושא.

לימור מגן תלם: מטרת התקנות היא לקבוע הוראות, שתכליתן שיפור הפיקוח הווטרינרי על שלל דיג ימי, באמצעות הסדרת הטיפול בשלל דיג בכלי השיט ומניעת דיג באזור מזוהם, וכל זאת למטרה חשובה של הגנה על בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: אני אבקש מגורמי המקצוע, ממשרד החקלאות, להציג את התקנות, בבקשה.

אודליה אסולין דגני: כפי שצוין כאן, מדובר בתקנות בעלות חשיבות מקצועית מאוד מאוד גדולה לבריאות הציבור ובריאות המזון שהציבור צורך.

אודליה אסולין דגני: יש בתקנות האלה שני פרקים מרכזיים: אחד מהם מתייחס לאחזקת שלל הדיג על כלי השיט, במטרה לשמור עליו מפני זיהומים ומפני כל מה שיכול לגרום לו לקלקול, על מנת שיגיע כפי שצריך לשיווק; הפרק השני מתייחס לאיסור דיג באזורים מזוהמים, כאשר יש זיהום במקווה מים, כשהמטרה היא לצמצם את הנזקים הן לציבור והן לציבור הדייגים על מנת שדגים שמקורם מאותו אזור לא יגיעו לשיווק.

אודליה אסולין דגני: התקנות האלה, כפי שצוין, הפרק הראשון מחליף צו חירום.

אודליה אסולין דגני: התקבלו מספר פניות מוועדת החוקה, חוק ומשפט ומוועדת החוץ והביטחון בנוגע להחלפת הצו הזה.

אודליה אסולין דגני: הפרק השני הוא פרק שיש אינטרס ציבורי מאוד מאוד גדול לקדם אותו.

אודליה אסולין דגני: זאת כבר הפעם הרביעית שאנחנו נמצאים בוועדה זו במטרה לקדם את התקנות האלה, ואנחנו מאוד מקווים שנצליח לעשות זאת היום.

לימור מגן תלם: אנחנו נעשה זאת היום, בסדר גמור.

נדב דוידוביץ: אני עובד בשירותים הווטרינריים ומלווה את עוה"ד אסולין דגני מבחינה מקצועית.

לימור מגן תלם: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו לפני שנעבור לסעיפים?

גיל ססובר: אנחנו לא סתם נמצאים פה פעם שלישית או פעם רביעית.

גיל ססובר: בפעם הראשונה מר ברוורמן היה יושב-ראש הוועדה, אחרי זה מר כבל היה יושב-ראש הוועדה.

גיל ססובר: שניהם דחו את כל הדברים האלה.

גיל ססובר: חייבים לעשות הבחנה בין כלי שיט.

לימור מגן תלם: למה לא הגשתם איזשהו נייר עמדה או טענות?

גיל ססובר: רק לפני כשלושה ימים הודיעו לנו על הדבר הזה.

לימור מגן תלם: שלושה ימים לא מצאתם זמן להגיש טענות?

גיל ססובר: אני יכול לצטט מהפרוטוקולים גם את ברוורמן וגם את כבל.

גיל ססובר: יש ספינות שבהן יש מקררים, וממה שאני רואה בפרוטוקולים התקנות האלה עברו לגבי המכמורתנים, שלהם אין שום בעיה להחזיק מקררים, שיחזיקו את הדגים בטמפרטורה של 4 מעלות.

גיל ססובר: בדיג החופי זה פשוט בלתי אפשרי.

גיל ססובר: גם ברוורמן וגם כבל אמרו אז: הם יכולים לשים את הדגים מכוסים בקרח, אם זה יהיה בארגז, בצידנית, בקלקר, זה לא משנה, כל עוד הדגים בקרח.

גיל ססובר: אין אפשרות, רוב הדייגים בארץ עובדים בסירות של בין חמישה לשבעה מטר ואין מקררים על הסירות האלה.

גיל ססובר: כל התקנה הכתובה עם מי שיפוליים, הדברה וגריז – אצלנו אין דברים כאלה, כי זאת סירה פתוחה, ששוטפים אותה בסוף.

גיל ססובר: זאת בדיוק הסיבה שכבל אמר בוועדה: אתה לא יכול לחוקק או להתקין תקנות שהציבור לא יכול לעמוד בהן, אסור להתקין תקנות שהן אות מתה.

גיל ססובר: אחרי זה הוא אמר:

גיל ססובר: אני מעלה להצבעה את סעיף 2 פרק ב' עם שני התיקונים, הורדת סעיף 7, התיקון שאומר שהקרח יכסה באופן מלא, והחלופה של הסעיף שמדברת על מי שיש לו מקררים, שזה צריך לעמוד בסטנדרטים.

גיל ססובר: אין לנו יכולת.

לימור מגן תלם: התייחסות של משרד החקלאות.

אודליה אסולין דגני: הנושאים האלה נפתרו כבר ב-2017 כבר באותה ישיבה.

אודליה אסולין דגני: אין היום בתקנות האלה דרישה למקרר.

לימור מגן תלם: הוא התייחס לנוסח קודם, לא התייחסת לנוסח הנוכחי שקיבלתם ושפרסמנו, אתה מתייחס לנוסחים קודמים.

אודליה אסולין דגני: הטענה הזאת התקבלה.

אודליה אסולין דגני: אנחנו דורשים קירור, אנחנו לא מחייבים באמצעי קירור מסוים.

אודליה אסולין דגני: ניתן לעשות קירור, כפי שאתם רגילים לעשות.

אודליה אסולין דגני: ניתן לעשות את זה גם באמצעות כיסוי הדגים שבמיכל בקרח.

אודליה אסולין דגני: מי שיש לו מקרר בספינה, יכול להשתמש במקרר.

אודליה אסולין דגני: מה שחשוב לנו זאת השמירה על הטמפרטורה, וזה נשאר בתקנות.

אודליה אסולין דגני: מכיוון שירד הנושא של המקרר, יש דרישה אחת – לאחזקה בטמפרטורה שאינה עולה על 4 מעלות צלזיוס, זה בא להעמיד את הדברים על דיוקם בתקנות.

ינון יוני: יכול להיות שנגיע לזה גם בהמשך, אבל עקרונית אנחנו מברכים קודם כל על התקנות מהפן של בריאות הציבור.

ינון יוני: ישנה סוגיה מרכזית אחת, שמבחינתנו היא קרדינלית.

ינון יוני: אמרנו את זה גם בוועדות הקודמות, ואנחנו אומרים את זה גם הפעם.

ינון יוני: עם התקנה הזאת, צריכה להיות built in בפנים גם יכולת העקיבות של התוצרת שמגיעה מהים לדרכי השיווק.

ינון יוני: יש בנושא הזה לקונה.

ינון יוני: אנחנו חושבים שהתקנה תהיה ריקה מתוכן, ברגע שאין לנו יכולת לדעת לאן הגיעו דגים מאותם אזורים.

ינון יוני: ברגע שמכריזים על אזור מרגע מסוים, זה לא אומר ששעה, שעתיים, יומיים לפני זה האזור לא היה מזוהם.

ינון יוני: יש צורך לקרוא לציבור לא לצרוך את אותה תוצרת.

ינון יוני: לא ניתן לומר לציבור דבר, ההודעה תהיה כללית, כל עוד אין לנו יכולת לדעת לאן הלכו הדגים ולהגיע ספציפית לאותם מקומות כדי להוציא אותם מדרכי השיווק.

ינון יוני: אנחנו מבקשים שבאותו סעיף יהיה מנגנון גם של נעקבות ושמשרד החקלאות ידאג לזה, כדי שנדע לאן הגיעו הדגים בכל רגע נתון.

ינון יוני: נקודה נוספת, שאני חושב שהגענו לגביה לידי הבנה, זה נושא של דיווח לרופאים וטרינריים בדרכי השיווק.

סמי אבו שחאדה: לא הבנתי את מה שאמרת לגבי הנעקבות.

ינון יוני: כל מזון, כל תוצרת, כל משלוח שהוא בר פיקוח, יש צורך לדעת מניין הוא בא ולאן הוא הגיע לצורכי בריאות הציבור.

סמי אבו שחאדה: מה זה אומר מבחינת הדייגים?

סמי אבו שחאדה: הם צריכים משהו כתוב?

ינון יוני: אני לא יודע לומר מה זה אומר, אני יודע מה זה אומר מבחינתנו בצעד אחד שהוא לפנינו, שזה משרד החקלאות.

ינון יוני: זה עובד ככה לגבי תחנות מיון דגים, זה עובד בבריכות, זה עובד ככה לגבי משחטות, זה עובד ככה לגבי בתי מטבחיים.

ינון יוני: כל אימת שקיימת תוצרת שאנחנו אחראים לה על השיווק, אנחנו יודעים לפנות לגורם שלפנינו ולוודא מולו מנין התוצרת הגיעה ולאין היא משווקת.

ינון יוני: זה גם כדי למנוע נזק לדייגים עצמם, כי ברגע שאנחנו נצטרך לדווח לא לצרוך דגים מסוג מסוים בכל מדינת ישראל, במצב של זיהום לצורך העניין, זה למעשה כאוס טוטלי.

ינון יוני: לכן יש צורך לעגן גם את הדבר הזה בתקנות.

סמי אבו שחאדה: אני מבין את ההיגיון.

סמי אבו שחאדה: אני שואל טכנית מבחינת הדייגים, דיג פשוט יוצא על סירה להביא דגים, מכר אותם, מה הוא צריך לעשות?

ינון יוני: מה שמשרד החקלאות יאמר לו לעשות, כדי שיהיו הנתונים בידי משרד החקלאות מה הוא דג ולאן שיווק.

ינון יוני: איך לעשות את זה?

ינון יוני: אני לא חושב שאני יכול להיכנס לזה, זה גם לא במגרש שלנו כרגע.

סמי אבו שחאדה: אתה לא יכול להיכנס לזה, אני גם לא יכול להבין את זה.

סמי אבו שחאדה: אני שואל מבחינת הדייגים, אם זה אמור לפגוע בהם איכשהו בצורה ישירה או עקיפה.

סמי אבו שחאדה: האם ישנה הוצאה נוספת שהם צריכים להוציא כדי לבצע את זה?

לימור מגן תלם: בבקשה תחדד את השאלה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: מצופה כאן מהדייגים לעשות משהו.

לימור מגן תלם: מה זה "משהו"?

סמי אבו שחאדה: הוא אומר שהוא רוצה לעקוב אחרי הדגים מאיפה הגיעו ומה מסלולם, כדי שאם חס וחלילה צריך למנוע, להוציא או להודיע משהו - - -

לימור מגן תלם: במצב חירום?

לימור מגן תלם: לגבי מה אתה שואל?

לימור מגן תלם: לגבי איזה סעיף?

לימור מגן תלם: לגבי איזו הנחיה?

סמי אבו שחאדה: על ההנחיה שבדיוק דיבר עליה הד"ר.

לימור מגן תלם: הוא לא דיבר על משהו שקיים בתקנות.

לימור מגן תלם: זה לא משהו שקיים.

לימור מגן תלם: נציג הדייגים דיבר על נוסח קודם, שלא קיים פה.

לימור מגן תלם: אתם צריכים להתכנס למה שקיים.

לימור מגן תלם: זה משהו שהיה בוועדות קודמות בכנסות קודמות, וזה כבר לא קיים פה, זה כבר תוקן והוסדר בתקנות האלה.

ינון יוני: זה לא שזה לא קיים, זה מה שדיברנו עליו גם בוועדות קודמות, ומבחינתנו כמשרד בריאות אמרנו שהנושא הזה קרדינלי, כדי לעגן אותו ולתקן אותו בכל דרך.

ינון יוני: אנחנו לא נכנסים לדרך שבה משרד החקלאות יבצע את זה, אבל כשמגיעים דגים לבתי אוכל, בתי אבות, גני ילדים, לא משנה לאן מגיעים הדגים, אנחנו חייבים לדעת מנין הם הגיעו, כי אנחנו מדברים על זיהום ים.

ינון יוני: יכול להיות ששעה לפני זה היה זיהום ולא היה מצב של איסור.

ינון יוני: צריך להתחקות אחרי אותם דגים, ולא ניתן לעשות את זה, ברגע שלא קיים איזשהו מנגנון של הדייגים מול משרד החקלאות לדווח להם – לדווח בדיעבד, לדווח באיזושהי צורה תקופתית, לדווח באיזושהי דרך למשרד החקלאות.

לימור מגן תלם: בוא נשמע את משרד החקלאות.

אודליה אסולין דגני: לעניין ההכרזה על אזור מזוהם והוראות לגבי אותו אזור מזוהם, זה משהו שכרגע לא מוגבל בנוסח התקנות – אין הגבלה מה ניתן להודיע ואיזה הוראות אפשר לתת, וכך צריך שיהיה, מכיוון שבכל זיהום ובכל אירוע כזה יכולות להיות הוראות שונות.

אודליה אסולין דגני: לגבי ה-traceability, יש חקיקה אחרת שתעסוק בזה.

אודליה אסולין דגני: קודם כל יש לנו חוק בריאות הציבור (מזון), שמדבר על הנושא של עקיבות במזון, ויש גם תקנות בהתהוות, שמדברות על תחנות מיון לדגים ועקיבות אחר הדגים.

אודליה אסולין דגני: לכן התקנות האלה מתמקדות אך ורק בנושא של אחזקת שלל הדיג בכלי השייט ובהכרזה של אזור מזוהם.

אודליה אסולין דגני: לגבי מה יודיעו, איך יודיעו, כל הפעולות איך לטפל בדגים שנדוגו באזור מזוהם, כל זה יהיה במסגרת חקיקה אחרת, זה לא בחקיקה הזאת.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: ד"ר יובל ארבל מצלול, רצית להוסיף משהו, או שאתה רוצה להתייחס ספציפית לנושא התקנות?

לימור מגן תלם: משהו כללי או ספציפי לתקנה?

יובל ארבל: בהקשר לתקנות, אני רוצה לברך שסוף סוף יעבירו את התקנות האלה היום.

יובל ארבל: זה חשוב שהציבור יידע שהוא מקבל דגים שאין בהם זיהום מהים.

יובל ארבל: אני חושב שזה גם אינטרס של הדייגים, ואני מקווה שזה יעבור היום.

יובל ארבל: אני רוצה להזכיר פה, שיש היום לפחות חמישה אזורים, שמוגדר שיש בהם זיהום.

יובל ארבל: זה לא אומר שחייבים בכל האזורים האלה להגדיר איסור דיג, יכול להיות שרמת הזיהום היא כזאת שעדיין מאפשרת דיג, זה עניין של משרד הבריאות והשירותים הווטרינריים, אבל יש אזורים מזוהמים אלה.

יובל ארבל: בתור מי שעוסק בתחום הזה כל הזמן, אני יודע את זה, אבל הציבור לא יודע.

יובל ארבל: אני חושב שסעיף 4 שבו הגורם המדווח, שזה יכול להיות המשרד להגנת הסביבה או חקר ימים ואגמים או משרד הבריאות, מעבר לזה שהוא מדווח למנהל - - -

לימור מגן תלם: אתה מדבר על סעיף 4, ההודעה על זיהום?

יובל ארבל: כן, אני חושב שההודעה הזאת צריכה גם להיות מפורסמת לציבור באתר המרשתת של אותו גורם מדווח.

יובל ארבל: אם אני רוצה לצרוך דגים ונגיד שאני חששן, פרנואיד כזה, אני אדע ואני יכול לבדוק.

יובל ארבל: אני לא אומר שצריך לעשות מזה כותרות בעיתונים, אבל צריכה להיות איזושהי ידיעה איפה שהוא, שהציבור יוכל לדעת.

יובל ארבל: הזיהום בכספית – ב-2015 20% מהדגים היו מעל התקנות של משרד הבריאות לשיווק דגים.

יובל ארבל: הנתונים של הדוח האחרון של חקר ימים ואגמים שבודק את מצב הדגים הם מ-2019.

יובל ארבל: אני לא יודע מה קורה בשלוש השנים האחרונות ואין לי דרך לדעת.

לימור מגן תלם: בהמשך יש התייחסות: "נוכח לדעת גורם מוסמך כי קיים זיהום מים או חשד לזיהום מים, יודיע על כך למנהל לפי הטופס".

יובל ארבל: בסדר, יודיע למנהל.

לימור מגן תלם: אבל תמשיך הלאה: "ראה המנהל שקיים חשש של סיכון בריאות הציבור כתוצאה מדיג במקווה מים...

לימור מגן תלם: רשאי לאחר התייעצות.

לימור מגן תלם: ..

לימור מגן תלם: להכריז על האזור"; "המנהל רשאי לקבוע ששטח האזור האסור וגבולותיו יהיו שונים...וכן להגביל".

לימור מגן תלם: אחר כך "הכרזת המנהל...

לימור מגן תלם: על אזור אסור עקב זיהום.

לימור מגן תלם: ..

לימור מגן תלם: תהא תקפה למשך 30 ימים ותפורסם לפי תקנה 8".

לימור מגן תלם: כל ההתייחסות בהמשך, למה לפרסם לציבור?

יובל ארבל: קודם כל הוא רשאי והוא רשאי גם לא להכריז.

לימור מגן תלם: רשאי זה במשמעות של חייב בתקנות.

לימור מגן תלם: יש התייחסות לפרסום.

יובל ארבל: אבל רק כשהוא הגיע למסקנה, שיש איסור זיהום.

לימור מגן תלם: הוא צריך לבדוק, אם יש חשש – לא מפרסמים לציבור.

לימור מגן תלם: קודם כל בודקים ורק אחר כך מודיעים.

יובל ארבל: אנחנו יודעים שיש זיהום, אף אחד לא יודע מה קורה בשלוש השנים האחרונות ואתם לא רוצים שיפרסמו.

לימור מגן תלם: אנחנו רוצים, אבל יש פה פרוצדורה שמסדירה את כל הנושא הזה.

יובל ארבל: סליחה כבוד היושבת ראש, כרגע אין פרוצדורה.

סמי אבו שחאדה: התקנות שאנחנו הולכים לעבור עליהן עכשיו, איגוד הדייגים נתן דעתו עליהן?

לימור מגן תלם: לא, הן פורסמו, והוא לא נתן שום נייר עמדה.

לימור מגן תלם: בתחילת הדיון שאלתי, למה לא נתתם שום נייר עמדה ושום התייחסות.

סמי אבו שחאדה: סליחה, פשוט איחרתי בכמה דקות.

לימור מגן תלם: אני לא באה בטענות אליך, אמרתי ששאלתי את איגוד הדייגים למה לא נתנו שום נייר עמדה והתייחסות לתקנות.

סמי אבו שחאדה: יש להם פה ייצוג?

סמי אבו שחאדה: אפשר לשמוע אותם?

לימור מגן תלם: אני חוזרת על השאלה שהפניתי פה למי שיושב לימינך, קיבלתם את התקנות, הן פורסמו, למה לא הגשתם שום נייר עמדה?

סידו זיינב: לא ידענו בכלל מהישיבה הזאת.

לימור מגן תלם: לא ידעתם, אבל הגעתם.

סידו זיינב: אמרו לנו לא לפספס אותה.

סידו זיינב: בקשר לזיהום שכולם מדברים עליו, לא כל הים התיכון מזוהם.

סידו זיינב: לפעמים יש אזורים שקורית תקלה עם אנייה או עם צינור, תמיד אומרים לדייגים לעצור באותה תקופה, עד שבודקים את הדגים ואת הים ורק אחרי זה מאפשרים לנו לעבוד.

סידו זיינב: זה לא שכל הים מזוהם.

סידו זיינב: באזורים שמזוהים אומרים לנו להפסיק את הדיג למשך כמה ימים, שבוע, שבועיים, יומיים, שלושה, עד שבודקים את הדגים ואת הים.

סידו זיינב: אף פעם לא יכולת להביא דגים מזוהמים, כמו שאומרים.

ינון יוני: לגבי התקנות, שלכאורה תהיינה אותן תקנות משלימות, עברנו כמה ורסיות – שוב אני אומר גם כמשרד הבריאות, גם ב-day zero, כשתהיינה תקנות שתשלמנה את זה, עדיין את אותן תקנות.

ינון יוני: למעלה מחמש שנים עדיין אין תקנות משלימות.

ינון יוני: נדבר על זה בהמשך, אבל אין פה מנגנון הודעה לציבור בהקשר של אזורים מוכרזים.

ינון יוני: אנחנו רוצים לדעת מה תהיה ההודעה לציבור, אם הכרזנו על אזור מזוהם, אנחנו יודעים שדגו בו לפני יום וצריך להודיע לציבור.

ינון יוני: אנחנו רוצים שמשרד החקלאות יאמר מה מנגנון ההודעה לציבור, שמעוגן בתקנות האלה בהתאם לאזורים או למקומות ששווקו הדגים.

אודליה אסולין דגני: קודם כל, במסגרת התקנות האלה כל הנושא של הכרזה הוא בהתייעצות עם משרד הבריאות.

אודליה אסולין דגני: גם הנושא של פרסום ההודעה יהיה לאחר אותה התייעצות ובסיכום עם משרד הבריאות, כך שאני לא רואה פה את החשש.

ינון יוני: היינו בכמה מצבים כאלה רק לאחרונה, אפילו בחצי שנה, שנה האחרונה, עם זיהום כתם הנפט שהיה בים.

ינון יוני: אנחנו כבולים בנושא הזה של היכולת להודיע לציבור, כי אז יש הודעה גלובלית לציבור, נאמר:

ינון יוני: מי שצרך דגים בבתי אוכל, בחנויות דגים.

לימור מגן תלם: אבל אם הנציגה של משרד החקלאות אומרת פה, שההכרזה היא בהתייעצות עם משרד הבריאות והכול נפתר בתקנות, מה הבעיה?

ינון יוני: אין בעיה, התייעצו אתנו דה-פקטו אחרי הזיהום.

מרב תורג'מן: אבל כתוב פה שכל הכרזה היא אחרי התייעצות.

ינון יוני: אבל אין לנו את היכולת לדעת.

ינון יוני: התייעצו אתנו ומתייעצים אתנו.

ינון יוני: המנגנון הוא לא התייעצות אתנו איך אנחנו מודיעים, האם להודיע לכלל הציבור.

ינון יוני: אנחנו לא רוצים לגרום נזק, צריך להיות מנגנון, שבו למשרד החקלאות יש נתונים לאן שווקו הדגים מכל אזור ואזור.

ינון יוני: אם אין להם את המנגנון הזה לאן שווקו הדגים, התקנה הזאת הופכת להיות ריקה מתוכן.

ינון יוני: במידה ולמשרד החקלאות אין מנגנון לדעת לאן שווקו דגים, מה אתה במצב שיש זיהום ואתה רוצה להודיע לציבור?

ינון יוני: מה אתה עושה במצב כזה שיש זיהום ואתה רוצה להודיע לציבור?

ינון יוני: אז יתייעצו אתנו, אבל מה נעשה עם ההתייעצות הזאת?

ינון יוני: אין לנו מה לעשות, ואז צריך כאן בתקנה להיות מעוגן שמשרד החקלאות צריך שיהיה לו מנגנון ל-traceability לגבי הדגים שמגיעים מאזורי הדיג.

לימור מגן תלם: מרב, רצית להתייחס?

מרב תורג'מן: לא, אני אתייחס לגופו של עניין.

לימור מגן תלם: אני רשמתי לי את הנקודה הזאת, כשנגיע נתייחס.

אודליה אסולין דגני: תקנות מחלות בעלי חיים (דיג), התשפ"ב -2022

לימור מגן תלם: יש הערות לסעיף ההגדרות 1?

לימור מגן תלם: אני מביאה להצבעה את תקנה 1, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אושרה.

לימור מגן תלם: אין מתנגדים, אין נמנעים – סעיף 1 עבר.

לימור מגן תלם: אנחנו בפרק ב', תקנה 2.

לימור מגן תלם: הערות לתקנה 2?

סמי אבו שחאדה: יש לי שאלה לגבי (5) ו-(7).

לימור מגן תלם: תקנה 2(5)?

סמי אבו שחאדה: כן, יש משהו שאמור לשנות את מה שנעשה עכשיו מבחינת הדיג?

סמי אבו שחאדה: לגבי ה-4 מעלות בסעיף (7), מישהו שדג בחסקה, זה מה שיש לו, איך הוא בודק את ה-4 מעלות האלה?

סמי אבו שחאדה: מה הוא עושה?

גיל ססובר: שם קרח.

סמי אבו שחאדה: כולם שמים קרח, מה השתנה?

גיל ססובר: רק שיתירו לנו.

גיל ססובר: למי שאין מקרר או חדר קירור בספינה, שיגידו: מכוסה בקרח וזהו.

נדב דוידוביץ: זה מה שעוה"ד אמרה מקודם, שלא אמרו איך.

נדב דוידוביץ: אחד יכול לשים מקרר, אחד יכול לשים קרח.

סידו זיינב: אין מקרר בחסקה.

נדב דוידוביץ: אבל שיהיה בקירור ושיהיה קר.

גיל ססובר: אבל איך אנחנו יכולים לבדוק טמפרטורה?

גיל ססובר: אני בים, הוצאתי הרגע את הדגים מהים, שמתי אותם בארגז וכיסיתי אותם בקרח.

לימור מגן תלם: איך מודדים את הטמפרטורה?

לימור מגן תלם: איך מוודאים שזה 4 מעלות?

גיל ססובר: איך יש לי בכלל יכולת בקרה על זה?

לימור מגן תלם: איך מוודאים שזה 4 מעלות?

נדב דוידוביץ: לגבי שאלתך הקודמת בנוגע לאחזקה של שלל דיג, היום כמעט בכל המקרים כבר לא משתמשים במכלים עשויים עץ או חומרים כאלה, היום משתמשים במכלי פלסטיק, שניתן לנקות ולחטא אותם.

נדב דוידוביץ: לגבי המדידה, גם פה אנחנו לא קבענו האם להשתמש במד חום כזה או במד חום אחר, אלא ההגדרה הזאת של עד 4 מעלות נמצאת בחוק המזון, ואפשר למדוד אותה בשיטות שונות.

נדב דוידוביץ: כמו בתקנות האחרות פה, לא רצינו להיכנס לאמצעי אלא להגדיר מה המטרה.

מרב תורג'מן: אבל הוא רוצה לוודא שזה באמת 4 מעלות.

סמי אבו שחאדה: דייג שעובד על סירה קטנה או על חסקה – אין לו עליה מקרר.

גיל ססובר: אין תרמוסטט.

סמי אבו שחאדה: כמה עשרות שנים הוא עובד עם קרח, האם הוא צריך לשנות משהו עכשיו?

סמי אבו שחאדה: או שהוא ממשיך לעבוד כרגיל?

נדב דוידוביץ: מטרת התקנות היא למנוע קלקול של הדגים, שבסופו של דבר יגיעו לצריכה ויגרמו לבעיות של בריאות האדם.

לימור מגן תלם: אני חייבת להזכיר שאנחנו מדברים על בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: אנחנו לא רוצים לתת לדייגים אפשרות להסיר אחריות.

לימור מגן תלם: אנחנו מדברים על תקנות, שבאות להגן על בריאות הציבור, ולכן צריך לשים את הדגים בקרח.

אוסאמה סעדי: אכפת לנו מבריאות הציבור.

אוסאמה סעדי: אנחנו אוהבים דגים ורוצים לקנות דגים טריים ותמיד בודקים שלא היו בשמש, אבל בכל זאת אלה צריכות להיות תקנות שהציבור יכול לעמוד בהן.

אוסאמה סעדי: תקנה שהציבור לא יכול לעמוד בה, או במקרה הזה הדייגים הקטנים - - -

לימור מגן תלם: אבל זה קרח, לשים קרח.

סמי אבו שחאדה: אבל הם שמים קרח, ככה הם עובדים.

אוסאמה סעדי: בסעיף (7) כתוב "בטמפרטורה שאינה עולה על 4 מעלות צלזיוס".

אוסאמה סעדי: אפשר לכתוב שזה יהיה בקרח, הוא יתחיל למדוד את זה?

גיל ססובר: זה רלוונטי לחדרי קירור, כשיש לך מקרר גדול, שבו תרמוסטט ואתה יכול לבדוק.

גיל ססובר: כל הבעיה היא בהגדרה של כלי השייט.

אוסאמה סעדי: אנחנו צריכים לצאת מנקודת הנחה, שהדייגים האלה – במיוחד הדייגים הקטנים עם חסקה ועם סירה – לא חוזרים אחרי שעות.

אוסאמה סעדי: הם יוצאים לחצי שעה.

לימור מגן תלם: אדרבה.

לימור מגן תלם: אני רוצה לשמוע התייחסות של היועצת המשפטית, אני לא רוצה שום בעיה.

לימור מגן תלם: אנחנו צריכים להגן על בריאות הציבור, מדברים על תרמומטר ומדברים על קרח.

מרב תורג'מן: אני לא מכירה את זה בפועל, אפשר לשמוע את הגורמים המקצועיים, אבל השאלה היא אם יקבעו שזה יהיה מכוסה בקרח, מה מידת הקרח?

מרב תורג'מן: כמה קרח שיאפשר לשמור את שלל הדיג בטמפרטורה של 4 מעלות?

אוסאמה סעדי: אבל אפשר לנסח את זה כך, לשמור את הדיג הזה בתנאים שיבטיחו את שלום הציבור ואת בריאות הציבור, בלי 4 מעלות.

לימור מגן תלם: חייב להיות רשום 4 מעלות, אחרת בריאות הציבור נתון לפרשנות.

גיל ססובר: לספינות הגדולות שיוצאות ל-36 שעות או ל-48 שעות יש חדר קירור ובו יש תרמוסטט.

גיל ססובר: איך אדם שעכשיו הוציא 20 ארגזים, כל ארגז מכוסה בנפרד בקרח והם מונחים אחד על השני, איך הוא יכול לבדוק?

לימור מגן תלם: אמרנו עם תרמוסטט.

גיל ססובר: איפה יהיה התרמוסטט?

גיל ססובר: איפה הוא נמצא?

גיל ססובר: אנחנו בחוץ.

לימור מגן תלם: אתה מאחסן את הדגים בארגזים?

גיל ססובר: כן.

לימור מגן תלם: אז אתה מכניס את התרמוסטט לארגז ובודק שיש 4 מעלות.

לימור מגן תלם: אני אומרת לכם שוב, זאת בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: אתם רוצים לנסח סעיף כללי שנתון לפרשנות.

גיל ססובר: אנחנו לא רוצים שיהיה נתון לפרשנות, אנחנו פשוט מבקשים שיהיה רשום "מכוסה בקרח".

סמי אבו שחאדה: יש ענף שקיים אלפי שנים, ואחרי כל הקשיים שהערימו עליו בעשרות השנים האחרונות, שרדו מעט מאוד אנשים, ועל המעט מאוד הזה אני מעוניין לשמור.

לימור מגן תלם: אבו שחאדה, אנחנו אמורים לשמור על בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: אני מזכירה לכם שאלה תקנות שבאות לשמור על בריאות הציבור, אנחנו מדברים על דגים, על טריות של דגים.

לימור מגן תלם: הנחיה כזאת צריכה להיות ספציפית ומפורטת לגבי ה-4 מעלות.

לימור מגן תלם: לא נעשה תקנה כללית כזאת.

סמי אבו שחאדה: אני אתך.

לימור מגן תלם: לא לא, אנחנו לא נשנה את זה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

לימור מגן תלם: זה צריך להיות 4 מעלות, ואנחנו לא ניתן פה שום פרשנות שתפגע בבריאות הציבור, עם כל הכבוד.

סמי אבו שחאדה: גברתי, את רוצה לכפות על הדייגים דבר שהם לא יכולים לעשות?

לימור מגן תלם: אני רוצה לכפות על הדייגים, שישמרו על בריאות הציבור.

סמי אבו שחאדה: את אומרת שהם לא ילכו לדוג.

סמי אבו שחאדה: גברתי, קודם כל אין לנו פה לא סקר של בריאות ציבור, ולא אחד שטען שהם עשרות שנים כבר הורגים את הציבור, אין פה מחקר.

סמי אבו שחאדה: הטיעון הזה בעייתי.

אוסאמה סעדי: אבל למה משנים את זה דווקא עכשיו?

אוסאמה סעדי: מאז קום המדינה, למה עכשיו מכניסים את הסעיף הזה אחרי עשרות שנים?

אוסאמה סעדי: מה קרה?

אוסאמה סעדי: היה משהו?

אוסאמה סעדי: יש תלונות?

לימור מגן תלם: נשמע את משרד החקלאות.

נדב דוידוביץ: גברתי יושבת הראש, כמו שאת הזכרת, התקנה הזאת לא יכולה להיות עמומה, אנחנו מדברים על מזון.

נדב דוידוביץ: מזון, במיוחד בשר דגים, הנטייה שלו לקלקול היא מאוד מהירה בהשוואה למזונות אחרים, ולכן צריך לנקוט בפעולות של קירור.

אוסאמה סעדי: איפה הייתם עשרות שנים?

אוסאמה סעדי: מה קרה עכשיו?

אוסאמה סעדי: מה קרה שעכשיו אתם משנים ובאים עם הסעיף הזה?

אוסאמה סעדי: למה אתם משנים?

אוסאמה סעדי: כל מה שאתה אומר נכון, לא שמרתם עד היום על בריאות הציבור?

נדב דוידוביץ: ההגדרה הזאת של עד ארבע מעלות היא לא הגדרה חדשה, היא קבועה בחוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון), ואלה הטמפרטורות, בין אפס לארבע מעלות, שנחשבות צינון של מזון.

נדב דוידוביץ: שלל דיג זה מזון שאמור להיצרך על ידי אנשים.

נדב דוידוביץ: בניגוע לכיסוי בקרח, כמו שגברתי יושבת הראש הזכירה, אנחנו לא יכולים לכתוב תקנה עמומה, כי אחד יכול לכסות בכמה שבבים, והשני יכול לכסות ב-20 ס"מ קרח.

לימור מגן תלם: אמרנו שיש פה גם עניין עונשי, יש פה הוראה עונשית שחייבת להיות ברורה.

לימור מגן תלם: אין לי ספק שנושא בריאות הציבור עומד פה מעל לכל.

לימור מגן תלם: אני לא רואה שזו הנחיה שאי אפשר לעמוד בו, אלא שזו הנחיה ברורה מאוד.

אוסאמה סעדי: אם היא נמצאת בחוק, למה צריך את זה בתקנה?

אוסאמה סעדי: אתה אומר שהיא נמצאת בחוק, זאת לא הוראה חדשה, אז למה עכשיו אתה מכניס את זה לתקנות?

נדב דוידוביץ: היא נמצאת בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון).

נדב דוידוביץ: כאן אנחנו קובעים תקנות לטיפול בשלל דיג על גבי כלי שייט.

אוסאמה סעדי: אבל חוק המזון חל גם על זה, למה אתה צריך תקנה חדשה?

מרב תורג'מן: לדעתי הוא חל על השינוע של מזון, נכון?

מרב תורג'מן: צריך פה הוראה מפורשת.

גיל ססובר: אנחנו מדברים פה על רבע שעה או 20 דקות, אחרי שהדג יצא אל הסיפון.

גיל ססובר: שמים אותו בארגזים ומכסים אותו.

לימור מגן תלם: שמעתי והבנתי, ואני שומעת פה את נציגי משרד החקלאות, ואני מדגישה עוד פעם שמדובר פה על בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: שמעתי את משרד החקלאות, אני שומעת פה את היועצת המשפטית של הוועדה מרב.

גיל ססובר: מרגע שזה מגיע לחוף, זה נכנס למקררים, ושם יש 4 מעלות.

לימור מגן תלם: אבל עד שזה מגיע לחוף, זה יכול להתקלקל.

לימור מגן תלם: אני מזכירה לכם שוב שמדובר על דגים ומדובר על בריאות הציבור.

גיל ססובר: דג שמסיעים אותו 20 דקות ומכוסה בקרח, לא יכול להתקלקל.

לימור מגן תלם: אז אנחנו עכשיו באים להסדיר את זה, זו המטרה של הדיון היום – להסדיר את זה ולשמור על בריאות הציבור, ואנחנו לא נקל פה בנושא של בריאות הציבור.

סמי אבו שחאדה: גברתי, אף אחד פה לא נגד בריאות הציבור.

סמי אבו שחאדה: אני לא רוצה להקל בבריאות הציבור, אני אתך בנושא הזה.

סמי אבו שחאדה: התקיימה שיטה שעבדה עד עכשיו, האם מישהו במשרד החקלאות יכול להגיד לנו, שהשיטה שהתקיימה עד עכשיו הרעילה את הציבור, בגלל שלא ידענו, בגלל שלא הבנו?

סמי אבו שחאדה: האם מישהו במשרד החקלאות יכול להגיד לנו שהשיטה שעובדת היום פגעה בבריאות הציבור?

נדב דוידוביץ: קודם כל יש דייגים שעושים את זה כבר היום, התקנות לא מחדשות.

נדב דוידוביץ: יש דייגים מסודרים, שמצננים בקרח את הדגים על גבי כלי השיט, זה כבר נעשה היום.

נדב דוידוביץ: אבל מהניסיון שלי ומהסתובבות שלי בשטח, יש גם דייגים שלא מקפידים.

נדב דוידוביץ: ההוראות בתקנות אלה אמורות להסדיר את מעט הדייגים, שלא מקפידים על צינון שלל הדיג על גבי כלי השייט.

גיל ססובר: אבל אין לנו בעיה עם הקרח, רק לגבי ה-4 מעלות.

אודליה אסולין דגני: כמו שאמרנו בתחילת הדיון, התקנות האלה באות להחליף צו חירום, שקיים כבר משנת 56' בנושא טיפול בדגים בכלי שייט.

אודליה אסולין דגני: זה לא שאנחנו נכנסים לחלל ריק, התקנות האלה מוסדרות מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, שמטרתם מניעת הפצת מחלות בעלי חיים, שמירה על בריאות הציבור, בריאות המזון, הציבור שצורך את המזון הזה.

אודליה אסולין דגני: התקנה הזאת חייבת להיות מאוד ברורה, כדי שניתן יהיה לאכוף אותה מבחינה עונשית.

אודליה אסולין דגני: הנושא של המעלות ניתן למדידה, בין שהדייג מחזיק מקרר, ובין שהוא משתמש במיכל.

אודליה אסולין דגני: כפי שגברתי אמרה, ניתן למדוד את זה באמצעות תרמומטר, מדחום.

אודליה אסולין דגני: ניתן למדוד את זה, זאת לא דרישה שציבור הדייגים לא יכול לעמוד בה.

אודליה אסולין דגני: הוזכרו כאן קודם דיונים קודמים.

אודליה אסולין דגני: הדרישות כאן צומצמו כמה שיותר כדי להתאים לשטח, להתאים למה שקיים היום, וכדי לא להטיל איזשהו עול שלא ניתן לביצוע.

אודליה אסולין דגני: לכן זה נקבע כפי שנקבע.

לימור מגן תלם: תודה, אני לא השתכנעתי שהתקנה הזאת היא תקנה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

לימור מגן תלם: אני חוזרת שוב, תקנה חשובה למען ביטחון הציבור, ולכן אני מביאה את תקנה 2 להצבעה כמו שהיא, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אושרה.

לימור מגן תלם: שלושה נגד אחד.

אוסאמה סעדי: רביזיה.

לימור מגן תלם: תקנה 3, בבקשה.

לימור מגן תלם: הערות לתקנה 3?

אוסאמה סעדי: איפה הוא ישמור את זה?

אוסאמה סעדי: לא בספינה?

אודליה אסולין דגני: כתוב ישמור אצלו, לא נאמר בספינה, הוא יכול לשמור גם את העתקו.

אודליה אסולין דגני: מכיוון שהוא צריך להציג אותם לפי דרישה, בהחלט כאשר הוא נדרש על ידי מפקח להציג אותם, הוא יצטרך להציג אותם, לא נאמר כאן מתי.

אוסאמה סעדי: הוא בטח יציג את זה, אבל השאלה אם בחסקה הוא צריך ללכת עם הרישיון הזה.

נדב דוידוביץ: לא קבענו בכוונה איפה הוא יחזיק את זה.

נדב דוידוביץ: הוא יכול להחזיק את זה על גביו, או העתק של הרישיון, זאת אומרת גם צילום שלו, על מנת לא להיצמד לזה שזה יהיה בכלי השיט.

לימור מגן תלם: גם יכול להיות שזה יהיה אצלול על הפלאפון, על הנייד, מספיק שיהיה לו הרישיון.

לימור מגן תלם: מי בעד תקנה 3?

לימור מגן תלם: אושרה.

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הלאה, תקנה 4.

יובל ארבל: אני אחזור על מה שאמרתי קודם לגבי הסעיף הזה, אני חושב שצריך להוסיף פה תת סעיף, שהוא צריך לפרסם את זה באתר המרשתת של הגורם המדווח.

ליאורה עופרי: מדובר פה על הטלת אחריות על המשרד להגנת הסביבה.

ליאורה עופרי: מדובר פה על שלושה גורמים.

ליאורה עופרי: אין לנו שום בעיה, אנחנו בסוף עם הסמכות עם משרד החקלאות, רק חשוב לבקש שזה יהיה בהתאם למידע שברשותו.

ליאורה עופרי: מדובר על חובות דיווח על זיהום מים, וההגדרה היא מאוד רחבה בחוק המים, ורק בהתאם למידע שברשות המשרד ורק אחרי בדיקה ודיגומים שהמשרד עושה, הוא ירשה לעצמו לדווח שבאמת יש זיהום מים.

ליאורה עופרי: לבקשה של צלול, באופן ספציפי אין למשרד התנגדות.

ליאורה עופרי: אני חושבת שזה לא הכרחי, אבל באמת אין למשרד התנגדות ככל שזה ייכנס פנימה.

לימור מגן תלם: משרד החקלאות, מה ההתייחסות שלכם לגבי הנושא של יובל?

לימור מגן תלם: יובל, תציג שוב את העניין.

יובל ארבל: ברגע שהמשרד להגנת הסביבה הגיע למסקנה, לאחר כל הבדיקות והסקרים, שיש זיהום, לא חשד, אלא שיש זיהום, הוא גם צריך לפרסם את זה באתר האינטרנט של המשרד.

לימור מגן תלם: בשלב החשש?

יובל ארבל: זה לא חשש, זה זיהום.

לימור מגן תלם: נוכח לדעת גורם מוסמך כי קיים זיהום – לפני שיש בדיקות, אתה כבר רוצה פרסום?

יובל ארבל: כבוד היושבת ראש, יש שני שלבים: יש זיהום ים, ויש זיהום שכבר פוגע בדגה ובשלל הדיג ברמה שדורשת איסור דיג, זה לא זהה.

יובל ארבל: יכול להיות זיהום, למשל זיהום אורגני שהוא לא טוב, אנחנו לא רוצים שיהיה מזוהם, אבל בסופו של דבר משרד הבריאות, משרד החקלאות והשירות הווטרינרי יגיעו למסקנה שלא צריך לאסור שם דיג.

יובל ארבל: אני חי עם זה, אין לי בעיה עם זה, אבל אני חושב שהציבור כן צריך לדעת וכן צריך להיות מפורסם שיש שם זיהום, וכל אדם יבחר לעצמו אם הוא רוצה להיות יותר זהיר ממשרד הבריאות או לא.

לימור מגן תלם: אבל בתקנה 5 נמצא כל המנגנון, אני לא כל כך מצליחה להבין למה המנגנון בתָקנה 5 לא מספק אותך.

יובל ארבל: אולי מישהו אחר יסביר יותר טוב ממני?

לימור מגן תלם: משרד החקלאות, אתם רוצים להתייחס לנושא הזה של הפרסום?

אודליה אסולין דגני: תקנה 5 מתייחסת לפרסום ההכרזה.

אודליה אסולין דגני: להבנתי, גם כאשר בסופו של דבר מנהל השירותים הווטרינריים לא מכריז על האזור כאזור אסור דיג, עדיין הוא מבקש שהמידע יפורסם לציבור באתרי האינטרנט של הגורמים המוסמכים.

לימור מגן תלם: מה העמדה שלכם לגבי זה?

אודליה אסולין דגני: לנו כמובן אין התנגדות, אם משרדי הגנת הסביבה, הבריאות נוהגים לעשות זאת ומוכנים לעשות זאת, מבחינתנו - - -

לימור מגן תלם: המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות, מה העמדה שלכם לגבי זה?

ליאורה עופרי: אני בדקתי מול גורמי המקצוע במשרדי, אין להם התנגדות לבצע את הפרסום.

ליאורה עופרי: אנחנו ערוכים מבחינת הפרסום.

ליאורה עופרי: יחד עם זאת, אני שוב חוזרת – והציג את זה גם יובל – שיכול להיות פער בין הדיווח שאנחנו מסרנו לבין ההחלטה של משרד החקלאות, ופה זה כבר עניין של משרד החקלאות אם הדבר הזה הוא נכון או לא נכון.

ינון יוני: לנו בוודאי שאין בעיה לשקיפות שכזו.

ינון יוני: אני תמיד רק מחבר לאמירה הראשונה שלי, שהציבור יצטרך גם לדעת מה לעשות עם נתונים מסוימים.

ינון יוני: השאלה הבאה תהיה מה עושים עם זה.

סמי אבו שחאדה: מבחינתו הציבור לא צריך לקנות דגים, אלא מאלה שלא דגים אותם אצלנו בים.

ינון יוני: איך הוא יודע את זה?

סמי אבו שחאדה: ככה, שהציבור במדינת ישראל יפסיק לקנות דגים טריים.

סמי אבו שחאדה: נשארו עוד כמה דייגים, צריך בכלל לחסל את הענף הזה, לחנוק אותו עוד קצת ועוד קצת ועוד קצת ועוד קצת, ולהקשות עליו עוד יותר, ויוצאת עוד הערה כזאת ועושים בהלה, ואז אני בא לחנות הדגים ואומר שם: אדוני, אל תמכור לי דגים מהים במדינת ישראל, וככה זה יעבוד.

שלי עינב: זה בדיוק מה שזה בא למנוע.

שלי עינב: ברגע שיגידו שהדגים שנדוגו ספציפית ושווקו לאותן שלוש חנויות בחיפה, למעשה בכל שאר הארץ ניתן לקנות דגים ללא חשש, זה בדיוק מה שאנחנו מבקשים.

שלי עינב: תסתכלו על ה-recalls האחרונים במדינת ישראל.

שלי עינב: כשאתה מגדיר אזור ואתה מגדיר נקודה, אתה פותח את כל שאר השוק.

סמי אבו שחאדה: אדוני, אתה הגדרת אזור, מנעת בו דיג.

סמי אבו שחאדה: הם אומרים משהו אחר, הם אומרים: אתה לא מנעת דיג, אתה חשבת שיש זיהום וסביר לדוג שם – הם אומרים גם זה לא, צריך להפחיד את הציבור שגם את זה לא יעשה.

סמי אבו שחאדה: הוא אומר: אם אדם פרנואיד - - -

לימור מגן תלם: חבר הכנסת אבו שחאדה, הנקודה ברורה.

אלון זסק: שוב אנחנו אומרים שככל שיש לנו מידע – שוב, חשוב שיהיה מוכן לציבור – קחו בחשבון, שיכול להיות שיהיה פער, זאת אומרת:

אלון זסק: אנחנו נדע על מידע מסוים, ואותו שווה, כדאי וראוי שהציבור יידע, אבל עדיין יש סמכות ושיקולים וכל מה שהשירות הווטרינרי היה עושה לגבי ההחלטה האם כן או לא, זה משהו אחר לגמרי.

אלון זסק: לשם כך קיים סעיף 5, שאחרי זה אודליה תדבר עליו.

מרב תורג'מן: יש פה שני דברים שצריך להתייחס אליהם.

מרב תורג'מן: אחד, השיקולים שאמורים להישקל במסגרת התקנות האלה הם שיקולים של מחלות בעלי חיים, ולא שיקולים של הגנת הסביבה או יידוע הציבור.

מרב תורג'מן: צריך לשים לב שיש פה גם עניין של סמכות, האם לשר החקלאות יש סמכות לחייב את גורמי המקצוע ביתר המשרדים לפרסם הודעות, ואני לא בטוחה, זה משהו שלדעתי צריך לבדוק אותו.

מרב תורג'מן: אני חושבת שזה יותר בהיבט של הגנת הסביבה, ואולי עוה"ד עופרי תתייחס לזה.

מרב תורג'מן: ההיבט השני שאני רוצה להפנות אליו את חברי הוועדה הוא לחשיפה.

מרב תורג'מן: יכול להיות שיש פה באמת חשיפה שהיא לא מידתית, שאולי תעמיד גם את הדייגים או כל גורם מקצוע אחר בפני בעיה, משום שאין עדיין הכרזה רשמית, ואולי לא באמת אסור לדוג שם, אבל אולי העובדה שיידעו את הציבור שהאזור הזה עלול להיות אזור אסור לדיג, או שיש שם איזשהו סוג של זיהום, גם אם לאו דווקא הוא יכול לגרום באופן ודאי לפגיעה בשלל הדיג, זה אולי מידע שעלול – שוב, כמו שאני אומרת, להעמיד את הדייגים בסיכון לפני שיש הכרזה, לפני שהדברים נבדקו לעומק.

מרב תורג'מן: אני חושבת שצריך לבדוק ולשקול את הדברים האלה בזהירות.

מרב תורג'מן: את עניין הסמכות אני מבקשת לבדוק.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

אור מלכי: אני רוצה להצטרף לדברים של מרב, במובן שהסעיף המסמיך כאן מכוח פקודת מחלות בעלי חיים – התכלית של כל ההסדר הזה היא למנוע מחלות בעלי חיים, והיא תכלית וטרינרית.

אור מלכי: ההכנסה כאן של הסדר של פרסום על זיהום במקורות מים באופן כללי - -

לימור מגן תלם: - - עוד לפני שיש הכרזה.

אור מלכי: - - היא זרה.

אור מלכי: הרי בסוף כשמנתקים את הזיקה בין ההכרזה לבין איסור הדיג, זאת בעצם הכרזה כללית על זיהום במקורות מים.

אור מלכי: אני לא בטוח שזה תואם לתכלית הפקודה והחקיקה מסמיכה כאן ושזה המקום הנכון.

יובל ארבל: אני לא מסכים, הים הוא לא מקור מים.

יובל ארבל: הים בישראל לא מוגדר כמקור מים, תסתכל על חוק המים.

יובל ארבל: כבוד היושבת ראש, אנחנו מבקשים שתהיה פה איזושהי שקיפות בתהליך.

יובל ארבל: יש פה תהליך, שבסופו מוכרז אזור שאסור בדיג.

יובל ארבל: יכול להיות שיגיעו הממונים להחלטה, שקולה ואחראית, שלמרות הזיהום - - -

לימור מגן תלם: אבל יובל, אתה חוזר על הטענה שלך.

לימור מגן תלם: אנחנו שמענו את הטענה בקשב רב, קיבלנו את כל ההתייחסות.

לימור מגן תלם: מרב, התייחסות אחרונה, ואני מביאה את זה להצבעה, כי אני לא חושבת שזה צריך להיות בסעיף 4.

יובל ארבל: הים הוא לא מקור מים.

מרב תורג'מן: אני גם לא בטוחה שיש מניעה למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, אם הוא ירצה ליידע את הציבור על אזור שאולי יש חשש לזיהום – אולי אם תסכים אתי או לא, אם יש ברשותך המידע, אם יש לו מניעה לפרסם את הדבר הזה גם ללא קשר לתקנות.

ליאורה עופרי: לא, אין מניעה.

ליאורה עופרי: כמו שאור אמר, כל המטרה של התקנה הזו – שלשיטתי היא לא מחויבת אפילו ברמה של החקיקה, כי כבר היום יש שיתופי פעולה בין משרדי הממשלה על הדיווחים האלה, ותמיד שיקול הדעת אם להכריז על אזור אסור בדיג או לא הוא של משרד החקלאות.

ליאורה עופרי: כמו שהוצג פה, כל הכוונה היא שהדיווח הזה יביא למצב שהוא באמת יהיה רלוונטי לעניין איסור הדיג באזור הזה, בגלל שיקולי בריאות הציבור, שיקולים וטרינריים וכו'.

ליאורה עופרי: כמו שאמרתי, הזיהום הוא מאוד רחב.

ליאורה עופרי: השיקולים של המשרד לגבי מה הוא מזהה באותם מקורות מים הם מאוד גדולים, ובהקשר הזה לא בהכרח תהיה הלימה בין הדיווח לבין ההכרזה.

ליאורה עופרי: פה זה עניין של הוועדה איך היא מקבלת את ההערה, מה שלנו חשוב זה להוסיף את הסיפא בהתאם למידע שברשותנו.

מרב תורג'מן: ביחס להערה שלך, על אף שאני סבורה שנוסח התקנה אכן מחייב העברת מידע שנמצא ברשותו, ובוודאי אין פה חבות להעביר מידע שלא נמצא ברשותו, אין לי התנגדות להוסיף את זה, בהתאם למידע שנמצא ברשותו.

מרב תורג'מן: אני חושבת שזה לא מוסיף ולא גורע.

לימור מגן תלם: אנחנו בעד להוסיף את זה.

מרב תורג'מן: אני רק אומר איפה בדיוק, בתקנה 4 הנוסח יהיה: "נוכח לדעת גורם מוסמך כי קיים זיהום מים או חשד לזיהום מים במקווה מים, יודיע על כך למנהל" – בהתאם למידע שברשותו ולפי הטופס שבתוספת השנייה.

לימור מגן תלם: מצוין.

סמי אבו שחאדה: ההבחנה שנעשתה פה כבר כמה פעמים בין אזור מזוהם לבין אזור שאסור בו הדיג, איך היא תשליך על ההודעה?

לימור מגן תלם: תחזור בבקשה על השאלה.

לימור מגן תלם: בתקנה 4 אנחנו מוסיפים את התיקון שאמרה כרגע מרב כדי לעשות איזון ומענה לנאמר.

לימור מגן תלם: בהמשך ב-5 תהיה הכרזה, כמו שהסברתי קודם.

לימור מגן תלם: נעבור ל-5 ואז תראה את ההכרזה, וזאת לדעתי תהיה התשובה.

לימור מגן תלם: תקראי שוב את סעיף 4 עם התיקון, ואז תהיה הצבעה.

מרב תורג'מן: אחרי המילים "יודיע על כך למנהל", יתווספו המילים "בהתאם למידע שברשותו, והכל לפי הטופס שבתוספת השנייה".

לימור מגן תלם: מצוין, אני מעלה את תקנה 4 להצבעה – מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

סמי אבו שחאדה: אני נגד.

סמי אבו שחאדה: אושרה.

לימור מגן תלם: 1-2 – בסדר, אז התקנה עברה.

לימור מגן תלם: עכשיו נעבור לתקנה 5.

סמי אבו שחאדה: אני גם מבקש רביזיה.

לימור מגן תלם: רביזיה.

לימור מגן תלם: הערות לתקנה 5?

לימור מגן תלם: בבקשה, המשרד להגנת הסביבה.

ליאורה עופרי: בהמשך להתייחסות שלנו לעניין הגורמים המוסמכים בתקנה 4, כדי שיהיה ברור שבאמת הסמכות פה היא של המנהל של השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, שלא ישתמע שהשלב שבו הוא מתחיל להפעיל את שיקול דעתו זה רק בכפוף להודעות שהוא מקבל מהגורמים המוסמכים, ולכן מה שחשוב לנו להדגיש זה להוסיף איזושהי תוספת אחרי המילים "שיש בו זיהום מים" בשורה השנייה, "בין היתר על סמך הודעת גורם מוסמך", וגם בסיפא - - -

לימור מגן תלם: את מדברת על השורה השנייה בתקנה 5 "ראה המנהל שקיים חשש של סיכון בריאות הציבור כתוצאה מדיג במקווה מים שיש בו זיהום מים"?

ליאורה עופרי: "בין היתר על סמך הודעת גורם מוסמך, רשאי הוא", זאת אומרת שזה לא רק על בסיס ההודעה של הגורם המוסמך, כי זה נשמע – במיוחד לפי הכרונולוגיה של התקנות – שרק אחרי שהוא מקבל הודעה לפי תקנה 4, הוא מתחיל את הפעילות שלו ומפעיל את שיקול הדעת שלו.

סמי אבו שחאדה: איך זה יכול להיות אחרת, אם לא גורם מוסמך בדק?

אלון זסק: גם השירותים הווטרינריים בעצמם יכולים לדעת מראש.

לימור מגן תלם: הניסוח "בין היתר" נראה לי מאוד.

מרב תורג'מן: אני מקבלת את ההערה, אני רק חושבת שיש צורך להוסיף את המילים "בין היתר" רק לסיפא ולא לרישא, ואני אסביר.

מרב תורג'מן: הרישא לא מתייחסת ולא מפנה לתקנה 4, אלא רק הסיפא.

מרב תורג'מן: אפשר גם בהחלט לפרש את זה שהסמכות שלו היא לא רק על סמך הודעת גורם מוסמך, אבל אני חושבת שהמקום הנכון להוסיף את המילים "בין היתר" הוא ש"המנהל רשאי לקבוע ששטח האזור האסור וגבולותיו יהיו שונים מאלה של אזור הזיהום" – "בין היתר לפי הודעת הגורם המוסמך מכוח תקנה 4", אחרת אין משמעות לבין היתר אם תוסיפי את זה גם בסיפא.

ליאורה עופרי: אם כבר, לשיטתי, "בין היתר" צריך להיות ברישא, ואז גם משתמע שזה – בין אם זה על בסיס הודעה של גורם מוסמך, ובין אם לא, הוא רשאי לקבוע גבולות ואזורים אחרים.

סמי אבו שחאדה: אז על סמך מה?

ליאורה עופרי: על סמך לא רק הודעה של הגורם המוסמך.

ליאורה עופרי: לא יכול להיות שרק על בסיס הודעות של משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה וחקר הימים והאגמים – איפה רשות המים לדוגמה?

ליאורה עופרי: אני סתם זורקת, יש פה המון גורמים.

סמי אבו שחאדה: אם יש עוד גורמים והם מוגדרים - -

ליאורה עופרי: יש, משרד החקלאות בעצמו - - -

סמי אבו שחאדה: - - אם יש עוד גורמים ברי סמכא, מקצועיים, שיכולים להביא להודעה מהסוג הזה, בטח אין מיליון כאלה בארץ, אפשר לפרט אותם.

סמי אבו שחאדה: אבל להשאיר את זה פתוח ככה, שהוא יכול בלי הגורמים המוסמכים להכריז?

סמי אבו שחאדה: מאיפה הסמכות הזאת?

סמי אבו שחאדה: על סמך מה?

סמי אבו שחאדה: כי יש חשד?

סמי אבו שחאדה: כי מה?

ליאורה עופרי: התקנה צריכה להימחק, כי אין שום סיבה שרק על בסיס הודעות של משרדי הממשלה, כולל מנכ"ל חקר הימים והאגמים, שאז רק יתחיל מנהל השירותים הווטרינריים להפעיל את סמכותו.

ליאורה עופרי: שיפעיל את סמכותו בלי תקנה 4.

לימור מגן תלם: אני מסכימה אתך חד-משמעית, נוסיף את "בין היתר" גם בסיפא וגם ברישא.

מרב תורג'מן: גם חשוב להבהיר שלמנהל יש סמכות להפעיל את סמכותו להכריז על אזור אסור גם בלי שקיבל הודעה של גורם מוסמך.

מרב תורג'מן: אם מכוח הבדיקות שלו והביקורים שלו בשטח, הוא גילה שיש איזשהו חשש לזיהום של אזור מסוים שבו מתקיים דיג, הוא יפעיל את סמכותו ויכריז על אזור אסור; לאו דווקא אם הוא קיבל הודעה מגורם מוסמך, מהמשרד להגנת הסביבה או מהמכון לחקר ימים ואגמים.

סמי אבו שחאדה: אז למה צריך שינוי כלשהו?

סמי אבו שחאדה: אם יש לו את זה וזה עובד, מה הצורך בשינוי?

מרב תורג'מן: אם אני מבינה נכון, היא רצתה להבהיר שלא מדובר בסמכות שהוא יכול להפעיל רק על סמך הודעה של גורם מוסמך.

מרב תורג'מן: אני חושבת שזה עולה מהתקנות.

לימור מגן תלם: אבל עכשיו אנחנו מחדדים את זה.

מרב תורג'מן: זה בסך הכול חידוד של הנוסח, שיבהיר שהוא יכול להפעיל את הסמכות גם בלי הודעה של גורם מוסמך.

לימור מגן תלם: זה ברור גם בנוסח הזה, אבל אנחנו מחדדים שזה גם בלי הודעה.

לימור מגן תלם: אנחנו מוסיפים את "בין היתר" גם בסיפא וגם ברישא.

ליאורה עופרי: למעשה הסמכות הבלעדית להחליט אם זה אזור אסור לדיג או לא זה אך ורק של משרד החקלאות.

ליאורה עופרי: מאוד יכול להיות, שלא יהיה המידע או שהמידע שגוי.

לימור מגן תלם: משרד החקלאות, אין לכם התנגדות שנוסיף "בין היתר" בסיפא וברישא?

אודליה אסולין דגני: אין לנו התנגדות, נציין שמקורות מידע יכולים להיות גם למשל, מכיוון שאנחנו מפקחים על הנושא של המזון הגולמי, אז יכול להיות גם מידע שמתקבל מתחנת מיון, אחרי שנעשית בדיקה לדגים, נמצא זיהום מסוים בדגים, אז בודקים מנין הגיעו הדגים ואז אפשר להגיע למידע שיש איזשהו זיהום או חשד לזיהום – זאת גם דרך שבה יפעיל המנהל את סמכותו.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

מרב תורג'מן: רק כדי להיות מדויקים, את מבקשת להוסיף את המילים "בין היתר" אחרי המילים "זיהום מים"?

לימור מגן תלם: כן, בשורה השנייה "במקווה מים שיש בו זיהום מים", ואז "בין היתר".

ליאורה עופרי: "בין היתר על סמך הודעת גורם מוסמך", ובסיפא "המנהל רשאי לקבוע ששטח האזור האסור וגבולותיו יהיו שונים מאלה של אזור הזיהום" - -

לימור מגן תלם: - - "בין היתר לפי הודעת הגורם המוסמך".

לימור מגן תלם: אפשר להביא את תקנה 5 להצבעה?

סמי אבו שחאדה: כדי שאני אדע איך להצביע, שאלה למשרד החקלאות.

לימור מגן תלם: הבנת את התיקון, שהוספנו "בין היתר" גם בסיפא וגם ברישא?

סמי אבו שחאדה: אני חושב שהדבר הזה כבר קיים.

לימור מגן תלם: אנחנו מחדדים.

סמי אבו שחאדה: מה התדירות של ההודעות האלה?

נדב דוידוביץ: די נדיר, אתה יכול לראות גם בפרסומים בתקשורת.

נדב דוידוביץ: זה לא שכל שני וחמישי יש זיהום, אלה אירועים שקורים פעם ב-.

ינון יוני: אחת לכמה שנים.

סמי אבו שחאדה: עזבו מה יצא לתקשורת, מבחינת משרד החקלאות מה התדירות?

נדב דוידוביץ: נדיר.

לימור מגן תלם: נדיר אחת לכמה שנים?

אודליה אסולין דגני: בהחלט, התקנות האלה מתייחסות ספציפית לאזור זיהום, אבל מבחינת פיקוח שוטף על בריאות הציבור ועל הדגים, זה נעשה במסגרת חקיקה אחרת שלנו וזה קשור לזה.

אודליה אסולין דגני: כשאתה מדבר על אזור מזוהם, כפי שנאמר פה, זה די נדיר.

ינון יוני: בתקנה 5, מאחר שזאת תוספת, מבחינתנו זה 5 או 6 למה שהיינו רוצים להוסיף בהקשר למה שאמרתי קודם, שמשרד החקלאות ידווח למנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות על נקודות השיווק, אליהן שווקו הדגים מאזורים שהוכרזו כמזוהמים.

לימור מגן תלם: אין אפשרות כזו, דיברנו על זה קודם ואמרנו שאין אפשרות כזו.

לימור מגן תלם: אתה חוזר לנקודה שכבר דיברנו עליה בתקנה הקודמת ובתחילת הדברים, ואמרו שאין אפשרות כזאת.

לימור מגן תלם: למה זה קשור עכשיו לתקנה 5?

ינון יוני: זה קשור, כי ברגע שיש כבר קונצנזוס וידוע מה הוא האזור שאסור לדיג, מאותו רגע צריך להיות לנו כמשרד הבריאות המידע, מרגע קרות הזיהום ועד ההכרזה, מה הנקודות אליהן שווקו הדגים.

אודליה אסולין דגני: אני חוזרת על העמדה, התקנות האלה מתעסקות בשלב של ההכרזה.

אודליה אסולין דגני: כפי שנאמר פה, כל הנושא של ההכרזה נעשה בשיתוף ובהתייעצות עם משרד הבריאות ועם שירותי בריאות הציבור, ככה שכל הנושא הזה נעשה בתיאום וגם הפרסום נעשה בתיאום.

אודליה אסולין דגני: אנחנו נראה את זה בהמשך בתקנה 8, כך שאין פה מקום להוסיף את הנושא הזה, שממילא יהיה במסגרת חקיקה אחרת.

לימור מגן תלם: כן, זו התשובה שקיבלנו קודם.

ינון יוני: אבל גברתי היושבת ראש, אני חוזר ואומר ההתייעצות היא מה מוגדר כאזור אסור.

ינון יוני: ההתייעצות תהיה במה לפרסם, אבל כל אימת שלא יהיה רשום באופן חד-משמעית, שמקרות הזיהום – שקרה בבוקר והוכרז יום למחרת, עד כמה שיתייעצו, אנחנו נצטרך לדעת ממשרד החקלאות לאן שווקו הדגים, שיהיה להם אותו מנגנון, זאת אומרת: משרד החקלאות ידווח למשרד הבריאות, וזה יהיה בסעיף הזה או בסעיף הבא, על נקודות השיווק אליהן שווקו הדגים מקרות הזיהום ועד להכרזה לגבי האזור המוגדר.

אודליה אסולין דגני: יש נהלי עבודה משותפים.

ינון יוני: זה לא קשור לתקנות העתידיות, התקנות העתידיות מדברות על תחנות מיון דגים.

לימור מגן תלם: משרד החקלאות, לעניין המנגנון לפרסם לאן שווקו הדגים מקרות הזיהום.

אודליה אסולין דגני: יש שיתופי פעולה בנושאים האלה.

לימור מגן תלם: אבל תתייחסי ספציפית לעניין הטענה שלו למנגנון.

אודליה אסולין דגני: במסגרת המנגנון של ההכרזה מה לדרוש מציבור הדייגים ומה לפרסם לציבור, זה משהו שהוא חלק מההתייעצות וייעשה בשיתוף מלא עם משרד הבריאות.

אודליה אסולין דגני: יש כאן הסדרה, שהיא הסדרה במסגרת החקיקה הזאת, הסדרה לא מקבילה.

אודליה אסולין דגני: אין כאן איזושהי הגבלה שאומרת מה תודיע וכתוב למי להודיע, אבל בהחלט זה צוין פה למי להודיע בתקנה 8.

אודליה אסולין דגני: אני לא רואה מקום, מעבר להתייעצות המשותפת עם משרד הבריאות, להיכנס לפרטי הפרטים.

לימור מגן תלם: אבל הוא אומר שההתייעצות פה לא מספקת, אני רוצה שיהיה איזשהו מנגנון שאנחנו נדע מרגע קרות הזיהום לאן שווקו הדגים.

לימור מגן תלם: תתייחסי ספציפית לנושא המנגנון שיודיע למשרד הבריאות לאן זה שווק ביום הזה, איפה הבעיה?

אודליה אסולין דגני: שוב, אין בעיה כזאת.

לימור מגן תלם: יש לכם את הנתונים האלה?

אודליה אסולין דגני: כשיהיה מצב כזה, יהיו את הנתונים האלה, ואנחנו נעביר אותם בדיוק כמו שגורמים מוסמכים, הן ממשרד הבריאות והן מהמשרד להגנת הסביבה, מעבירים את המידע אלינו.

סמי אבו שחאדה: זה לא ביום הזה, זה לא מדויק.

סמי אבו שחאדה: אני יכול להבין את הבקשה, אבל זה קודם כל לא ביום ספציפי ולא באזור ספציפי.

סמי אבו שחאדה: זה צריך להיות מידע זמין באופן קבוע מאיפה יצאו הדגים ולאן הם הגיעו באופן קבוע, כך שאם יש מקרה של זיהום, נוכל לעשות עם זה משהו יותר רציני, יותר ספציפי ויותר מוגדר, אבל זה כבר לא קשור לדיון שלנו בתקנות היום.

סמי אבו שחאדה: אדוני ממשרד הבריאות רוצה שיהיה איזשהו מנגנון - - -

לימור מגן תלם: למשרד הבריאות אין את המנגנון הזה?

לימור מגן תלם: למה משרד החקלאות צריך לספק את הנתונים האלה עבור משרד הבריאות?

ינון יוני: בגלל חלוקת הסמכויות.

ינון יוני: לו המנגנון היה אצלנו – וככה אנחנו פועלים דרך אגב כבריאות ציבור.

ינון יוני: צריך להבין, זה קרדינלי, זה לא דבר פשוט.

לימור מגן תלם: זה מה שאני אומרת, משרד הבריאות אמור לבצע את החקירה ולבדוק, למה להטיל את זה על משרד החקלאות?

ינון יוני: לנו יש מערכת ממוחשבת, נכון להיום מאז 2015 - - -

לימור מגן תלם: מצוין.

ינון יוני: אבל לכל משרד יש מתקנים שעליהם הוא מפקח.

ינון יוני: המתקנים שאנחנו מפקחים עליהם לא יוצא גרם שלא במערכת הממוחשבת מבחינתנו.

ינון יוני: דרך אגב, גם באתרים של משרד החקלאות – זאת אומרת, בתי מטבחיים לדוגמה – הם מחוברים אלינו למערכת, ואנחנו יודעים בכל רגע נתון לאן הגיעה התוצרת.

ינון יוני: נניח שבית מטבחיים הוציא תוצרת, וידוע שהתוצרת הזאת לא היתה אמורה לצאת לדרכי השיווק.

ינון יוני: אנחנו יודעים ממשרד החקלאות ממתי התוצרת הזאת יצאה באופן לא תקין, ואנחנו יודעים לאתר בדיוק את אותן נקודות ולבצע משם את ההחזרה מהשיווק ולהודיע לציבור.

ינון יוני: פה אנחנו לא נמצאים בבתי מטבחיים, לא במשחטות ולא בספינות הדיג.

ינון יוני: לו אנחנו היינו בספינות הדיג, היינו מפתחים את הדרך לבצע את זה.

ינון יוני: התקנות הן של משרד החקלאות.

ינון יוני: לכן אנחנו מבקשים ממשרד החקלאות משפט אחד בלבד.

לימור מגן תלם: למשפט הזה יש המון משמעות, ואני לא רואה למה המנגנון הזה לא אצלכם.

סמי אבו שחאדה: והוא לא נשלח אלינו, אבל אדוני מבקש, אולי בצדק, משהו אחר.

ינון יוני: אנחנו לא מבקשים את זה כרגע, כי תהיינה תקנות, אנחנו חושבים שמזמן היה צריך להיות - - -

לימור מגן תלם: משרד החקלאות, יש פה הסכמה של השר להוסיף את זה או לא?

לימור מגן תלם: אם לא, אני מעלה את זה להצבעה.

ינון יוני: לא ניתן יהיה להכריז - - -

לימור מגן תלם: הבנתי, שמעתי את משרד החקלאות, שמעתי את משרד הבריאות.

לימור מגן תלם: אני מעלה להצבעה את תקנה 5 בנוסח כמו שהוא, עם שני התיקונים שהקראנו שהם לבקשת המשרד להגנת הסביבה, מי בעד?

סמי אבו שחאדה: אני נגד.

סמי אבו שחאדה: אושרה.

לימור מגן תלם: 1-2, תקנה 5 עברה.

סמי אבו שחאדה: רביזיה.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

ינון יוני: גברתי היושבת ראש, לגבי התוספת שאנחנו רצינו, איך אנחנו מתייחסים לזה כרגע?

לימור מגן תלם: כרגע קראנו את התקנה בלי התוספת, לא קיבלנו את ההערה שלך לעניין התוספת הזאת.

לימור מגן תלם: אנחנו קיבלנו את ההערות של המשרד להגנת הסביבה, הוספנו אותן, ואת הבקשה שלך לא קיבלנו ולא הוספנו.

ינון יוני: אני מבקש לומר לפרוטוקול, שנושא ההכרזה וההודעה לציבור מבחינתנו יהיו חסרים, ואנחנו אומרים את זה חד-משמעית.

לימור מגן תלם: בסדר גמור, הדברים נאמרו ונרשמו.

לימור מגן תלם: תקנה 6, בבקשה.

לימור מגן תלם: אני מעריכה שלתקנה הזאת אין הערות.

לימור מגן תלם: אני מעלה להצבעה את תקנה 6, מי בעד?

לימור מגן תלם: אושרה.

לימור מגן תלם: שלושה, תקנה 6 עברה.

לימור מגן תלם: תקנה 7 לעניין ביטול הכרזה.

לימור מגן תלם: אני מעלה להצבעה את תקנה 7, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אושרה.

לימור מגן תלם: שלושה בעד, אין מתנגדים.

לימור מגן תלם: תקנה 8, פרסום הכרזה וביטולה.

לימור מגן תלם: הערות לתקנה 8?

שלי עינב: טכנית, מי שמפעיל את הרופאים הווטרינרים שמפקחים בשווקים זה מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות, ולכן מן הראוי שההודעה תגיע אליו.

שלי עינב: למשרד החקלאות אין דרך להודיע לרופא בג'יסר א-זרקא, כי הוא לא יודע מה המייל שלו ומי הוא בכלל, ולכן מן הראוי שזה יגיע למי שמנהל את הרופאים הווטרינריים בשווקים.

שלי עינב: הוא יודיע לכל רופא ורופא: שים לב, זה מה שיש בשוק, אנא פעל להוציא את זה מהשווקים.

שלי עינב: אין למשרד החקלאות את היכולת להגיע לכל רופא בכל מקום, הוא לא יודע מי הם בכלל.

אודליה אסולין דגני: אין לנו התנגדות.

לימור מגן תלם: אין התנגדות, גם לי זה נראה בסדר גמור.

מרב תורג'מן: אין לי גם התנגדות.

מרב תורג'מן: איך אתם רוצים להוסיף את זה?

לימור מגן תלם: "הודעה על ההכרזה תישלח" - -

מרב תורג'מן: למחוק את "הווטרינריים"?

שלי עינב: תוסיפי "באמצעות מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות", זה הכול.

מרב תורג'מן: "הודעה על ההכרזה תישלח", למחוק את "לרופאים הווטרינריים"?

לימור מגן תלם: אנחנו רוצים לדייק בניסוח: "הודעה על ההכרזה תישלח" - -

ינון יוני: - - "לרופאים הווטרינריים המוסמכים לפיקוח בשווקים לפי 177 לחוק – הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015, באמצעות מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות".

מרב תורג'מן: הוא מוגדר איפה שהוא?

ינון יוני: כן, בחוק המזון.

מרב תורג'מן: אודליה, זה משהו שאתם יכולים לבדוק אותו?

נדב דוידוביץ: בעניין הזה הוזכר ראש שירותי בריאות הציבור בסעיפים הקודמים של התקנות, או מי שהסמיכו לכך.

נדב דוידוביץ: השאלה היא האם להוסיף גורם נוסף, או להוסיף את אותו נוסח שהיה בתקנות הקודמות.

לימור מגן תלם: על איזה נוסח?

נדב דוידוביץ: ראש שירותי בריאות הציבור, או מי שהסמיכו לכך, שזה גם מנהל - - -

אודליה אסולין דגני: אתה מתכוון לתקנה 5.

נדב דוידוביץ: כן.

אודליה אסולין דגני: ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך.

ינון יוני: ההסמכה לפי 177 כבר מעוגנת בחוק המזון, ההסמכה היא מהיחידה הווטרינרית.

ינון יוני: מאחר שזה סעיף חדש, נכון לעשות את זה בתצורה הזאת, כי זה קיים בחוק.

מרב תורג'מן: ככה מנהל היחידה הווטרינרית?

שלי עינב: כן, ככה זה כתוב בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015.

לימור מגן תלם: בסדר, קודם כל ברמה הטכנית ההערה מקובלת, יש פה הסכמה של כולם, ואני מסמיכה את מרב היועצת המשפטית לבדוק את הנושא של הנוסח.

מרב תורג'מן: בדיוק, אני אבדוק את הנוסח, ואני אפנה שזה יהיה באמצעות – או אליו והוא יעביר.

מרב תורג'מן: גם נבדוק איך הוא מוגדר.

מרב תורג'מן: על פניו, אני רואה שבסעיף 194 מתייחסים אליו כמנהל היחידה הווטרינרית, אז אני מניחה שהוא מוגדר, אבל אני רוצה לבדוק את זה.

לימור מגן תלם: שאלה לחבר הכנסת אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדברים פה על הכלי לפרסום, העיתון.

לימור מגן תלם: שני עיתונים יומיים, אחד בעברית ועיתון אחד נפוץ בשפה הערבית, ובאתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים.

סמי אבו שחאדה: קודם כל, אין עיתון נפוץ בשפה הערבית, לצערי, זו לא עמדה, זו עובדה.

סמי אבו שחאדה: לצערי, אין עיתון נפוץ.

לימור מגן תלם: מה כן יש?

סמי אבו שחאדה: אולי אתרי חדשות בשפה הערבית.

מרב תורג'מן: זה יכול להיות עיתון אינטרנטי?

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להציע שאם אנחנו כן רוצים להגיע לציבור הערבי - -

לימור מגן תלם: כן, אנחנו רוצים להגיע.

סמי אבו שחאדה: יופי, אז יש אתרי חדשות.

סמי אבו שחאדה: אין עיתון מודפס, נפוץ, אני חושב שאין אפילו עיתון יומי אחד.

לימור מגן תלם: אתרי חדשות צריכים להיות יותר ספציפי.

לימור מגן תלם: שני עיתונים יומיים זה מאוד ספציפי ומוגדר, אתר אינטרנט זה מוגדר, אז אתרי חדשות צריכים להיות מוגדרים.

סמי אבו שחאדה: יש כמה אתרי חדשות מוכרים, אפשר לכתוב אותם, את כולם, שלא ייצא שאני מפרסם מישהו פה.

לימור מגן תלם: מרב אומרת שבכל החקיקה מופיע בדיוק אותו נוסח, ואם נפתח אותו פה, זה יהיה בעייתי.

לימור מגן תלם: בכל החקיקה מופיע עיתון בשפה הערבית, לא רק בתקנות האלה.

סמי אבו שחאדה: יכול להיות שלא שמו לב, כי אין.

לימור מגן תלם: אני מסכימה אתך, שיכול להיות שצריכה להיות חשיבה רוחבית לגבי כל החקיקה, אבל פה כרגע יש בעיה להגדיר את זה.

מרב תורג'מן: יש בכל זאת איזושהי משמעות לאחידות בחקיקה, ולשנות את זה דווקא כאן בתקנות ולקבוע שזה יפורסם באיזשהו אתר שאני לא יודעת איך להגדיר אותו - - -

סמי אבו שחאדה: אז לפרסם במקום שלא קיים זה יותר נכון?

מרב תורג'מן: אבל באתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים, אולי באתר המשרד - - -

לימור מגן תלם: אולי אפשר להוסיף את זה בשפה הערבית באתר האינטרנט?

סמי אבו שחאדה: בסוף אנחנו רוצים להגיע לאנשים, ההיגיון של הפרסום זה להגיע לציבור.

סמי אבו שחאדה: הציבור לא מגיע לאתר הווטרינרי בשפה הערבית.

חגי נויברגר: גם היום מפרסמים בערבית.

לימור מגן תלם: הוא אומר שרשום עיתון נפוץ בשפה הערבית.

לימור מגן תלם: חבר הכנסת אבו שחאדה אומר שאין עיתון נפוץ בשפה הערבית.

לימור מגן תלם: אומרת לו מרב, שאי אפשר להתחיל לתקן בתקנות את העיתון הנפוץ, כי זה משהו בכל החקיקה.

לימור מגן תלם: הוא אומר: אנחנו רוצים להגיע לציבור הערבי, אבל עיתון נפוץ זה לא הפתרון, כלומר אין עיתון אחד נפוץ.

חגי נויברגר: בנוסף לזה שיש לנו הודעות לדייגים, גם דחופות ולאו דווקא דחופות, מודיעים גם באס-אם-אסים לדייגים, עם קישור לאתר שלנו, ובאתר שלנו יש גם הודעות בשפה הערבית.

לימור מגן תלם: אבו שחאדה, אני חושבת שצריכה להיעשות חשיבה כללית.

סמי אבו שחאדה: אני רשמתי לי לחשוב איך פותרים את זה.

לימור מגן תלם: בדיוק, אני מציעה לך לשבת עם המחלקה המשפטית ולחשוב על תיקון רוחבי.

אור מלכי: אני יכול להעביר את ההערה של חבר הכנסת למחלקת הבניית החקיקה במשרד המשפטים ונעשה איזה חשיבה.

לימור מגן תלם: כן, בדיוק, כי אם אין עיתון נפוץ, באמת אין היגיון שבכל החקיקה יהיה רשום "עיתון נפוץ בשפה הערבית".

מרב תורג'מן: זו באמת הערה חשובה, שצריך לבדוק אותה.

לימור מגן תלם: הערה חשובה, תחשבו עליה ותשב איתם לעשות תיקון רוחבי.

סמי אבו שחאדה: אוקי, אני אתכם.

סמי אבו שחאדה: אני רק אומר שעד שנגיע למשהו הגדול הזה, בסוף כל הדיון שלנו פה היום וכל הנושא הזה זה - -

לימור מגן תלם: - - זה איך להודיע לציבור ולשמור על בריאות הציבור.

סמי אבו שחאדה: ופה אנחנו יודעים שאנחנו עושים משהו שלא יעשה את זה, אז בואו נתאמץ עוד קצת, נחשוב קצת וניתן לזה פתרון.

לימור מגן תלם: איזה אתר חדשות?

סמי אבו שחאדה: אל-ערב, פאנט, ערב 48.

לימור מגן תלם: אבל איך?

לימור מגן תלם: מי יבחר?

לימור מגן תלם: באיזה פרוצדורה?

סמי אבו שחאדה: לכן אני לא רוצה להגיד משהו, שלא ייראה שבאתי לפרסם פה אתר.

לימור מגן תלם: לכן חבר הכנסת אבו שחאדה, אני אומרת שצריך לחשוב עם משרד המשפטים ולחשוב על משהו רוחבי, אי אפשר לתקן את זה כרגע בתקנות, אי אפשר לבחור סתם פתאום אתר חדשות.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש עיתון שיש לו גם אתר?

סמי אבו שחאדה: יש, והוא יוצא בימי שישי והוא לא נפוץ.

אלינה ברדץ' יאלוב: האתר יומי?

סמי אבו שחאדה: כן, כל האתרים שהזכרתי יומיים.

לימור מגן תלם: אבל העניין הוא שהוא אומר שיש כמה אתרים.

אור מלכי: אנחנו מפרסמים באל-איתיחאד.

אלינה ברדץ' יאלוב: אם זה העיתון - - -

לימור מגן תלם: אולי עיתון נפוץ בשפה הערבית, שיש לו אתר יומי?

לימור מגן תלם: משרד המשפטים, בגלל שאנחנו מדברים על תקנות בריאות הציבור וכל כך חשוב להביא את זה לידיעת הציבור, אולי להוסיף עיתון נפוץ בשפה הערבית, שיש לו אתר חדשות באינטרנט יומי?

אור מלכי: אפשר.

לימור מגן תלם: אני רוצה שזה יהיה פרטני לפה, בגלל שמדובר על זיהום.

אור מלכי: אני לא יודע מה זה אומר אתר יומי, בסוף אתרים מתעדכנים און-ליין.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש אתרים שמתעדכנים פעם בשבוע, אבל יש התעדכנות בהתאם ליציאה של עיתון.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש מערכת שמחזיקה אינטרנט על בסיס יום יומי, וזה פותר את הסוגיה.

לימור מגן תלם: ואז זה יכול לפתור את הסוגיה הספציפית פה לתקנות.

סמי אבו שחאדה: זה גם ישרת אותנו יותר.

לימור מגן תלם: אני בעד, אני רק רוצה לעשות משהו שיהיה ספציפי לפה ולא ישפיע על כלל החקיקה.

אודליה אסולין דגני: לא כתוב כאן עיתון בפורמט כתוב, הרי היום יש גם עיתונות דיגיטלית.

אודליה אסולין דגני: אני לא חושבת שזה מגביל, גם חוק הפרשנות לא מגביל את ה"בכתב", בכתב יכול להיות גם אמצעי דיגיטלי.

אור מלכי: אם תרצו, אפשר להמשיך הלאה, ואני אצא לבדוק עם הבניית החקיקה אצלנו ואתן לכם תשובה.

לימור מגן תלם: אוקי, זה יכול להיות באמת עיתון נפוץ בשפה הערבית, או עיתון כתוב או דיגיטלי, ואז יכול להיות פתרון.

סמי אבו שחאדה: אני לא משפטן, את רוצה לבדוק את זה?

מרב תורג'מן: הוא יוצא עכשיו לבדוק את זה.

מרב תורג'מן: לכן בראשית דבריי אמרתי, שאני לא יודעת אם הפרשנות של עיתון היא עיתון במדיה הכתובה או - - -

לימור מגן תלם: פה זה נראה כתוב.

סמי אבו שחאדה: כפי שזה פה, על פניו זה עיתון מודפס.

מרב תורג'מן: אני לא בטוחה שיש מניעה, שיש איסור על משרד החקלאות לפרסם באתר אינטרנט.

לימור מגן תלם: הוא יצא לבדוק, הוא יחזור תוך דקה עם תשובה, וננסה למצוא לזה פתרון.

סמי אבו שחאדה: אני לא רוצה להסתבך עם ההגדרות שלכם, אבל לדעתי זה מה שמשתמע פה.

יובל ארבל: כבוד היושבת ראש, אני יכול להתייחס לעניין אחר בסעיף 8?

יובל ארבל: אני חושב שיש פה פספוס.

יובל ארבל: אני חושב שההודעה צריכה להיות לפקיד הדיג.

יובל ארבל: יכול להיות שפקיד הדיג עובד בצמוד עם השירותים הווטרינריים של משרד החקלאות, אני מתאר לעצמי שכן, אבל זה צריך להיות פקיד הדיג.

לימור מגן תלם: שהודעה על הכרזה תישלח לפקיד הדיג בנוסף לרופאים הווטרינריים?

יובל ארבל: כן, כי בסופו של דבר, מה המטרה של התקנות האלה?

לימור מגן תלם: הבנתי את ההערה, אני רוצה להתקדם.

יובל ארבל: אני רוצה להשלים את הטיעון, אבל לא אמרתי משפט חשוב.

לימור מגן תלם: אבל הבנתי את ההערה שלך, אני רוצה לשמוע את משרד החקלאות להוסיף פה את פקיד הדיג.

אודליה אסולין דגני: אנחנו משרד אחד, פקיד הדיג זה חלק מהמשרד, וברור שההודעה תהיה חלק נכבד מזה.

אודליה אסולין דגני: כל הנושא של ההודעה לדייגים הוא רק דרך אגף הדיג אצלנו.

אודליה אסולין דגני: מה שכן, אני יכולה להסכים שאולי במקום אתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים יהיה כתוב אתר המשרד, ואז ברור שיהיה ניתן לפרסם גם - - -

לימור מגן תלם: זאת אומרת, זאת הגדרה יותר רחבה.

לימור מגן תלם: בסדר, מקבלת.

יובל ארבל: אני חושב שצריך גם להודיע לרשות הטבע והגנים.

יובל ארבל: מי שמבצע את הפיקוח בפועל על נושא הדיג זה לא פקיד הדיג.

יובל ארבל: פקיד הדיג העביר את נושא הפיקוח לרשות הטבע והגנים.

יובל ארבל: ההסמכה של מפקחי רשות הטבע והגנים, הם נמצאים בשטח.

יובל ארבל: הדייגים צריכים לדעת איפה האזורים המזוהמים, וזה נעשה דרך פקיד הדיג, אבל גם המפקחים של רשות הטבע והגנים צריכים לדעת שיש עכשיו אזור שהוא אסור בדיג, ולכן הדיווח צריך להיות גם אליהם.

לימור מגן תלם: השאלה האם סעיף (ב) לעניין השלטים לא פותר את מה שיובל מעלה פה.

יובל ארבל: השלטים בחוף, לא בים.

לימור מגן תלם: או שאפשר להוסיף להגדרה גם את רשות הטבע והגנים?

חגי נויברגר: אנחנו, משרד החקלאות אגף הדיג, מנחים את רשות שמורות הטבע, הם עושים עבורנו את העבודה, וכל שינוי או כל הוראה, אנחנו מנחים אותם.

חגי נויברגר: אנחנו בקשר יום יומי איתם, אני באופן ספציפי מנחה אותם, אין עניין להודיע להם בנפרד.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שפה מתן הדגש לא פחות חשוב מההודעה לציבור.

לימור מגן תלם: זה חשוב מאוד.

לימור מגן תלם: אין ספק, אנחנו רוצים הגדרה רחבה.

סמי אבו שחאדה: האנשים שכן צריכים מיד לעבוד עם זה, פה דווקא ניתן להרחיב, שגם פקיד הדיג יהיה בתמונה וגם כל מי שיש לו איזשהו מגע, זה מצוין שיהיה בתמונה.

לימור מגן תלם: עד כמה אנחנו רוצים להרחיב את זה?

לימור מגן תלם: אתר האינטרנט של המשרד זה מספק?

נדב דוידוביץ: כן, כי גם דייג שנכנס לענייני אגף הדיג, רישיונות וכו' - - -

לימור מגן תלם: זה באתר האינטרנט של המשרד, זאת כבר הגדרה רחבה שמכלילה את הכול.

לימור מגן תלם: אני רוצה להביא את תקנה 9 להצבעה.

ינון יוני: דחיפת ההודעות גם למפקחים, רשות הטבע והגנים וכו' - - -

לימור מגן תלם: אבל אמרנו אתר האינטרנט של החברה, אנחנו לא נרחיב את זה יותר מזה.

ינון יוני: זה בסדר, זה העניין, כדי שיפקחו, אפרופו לרופאים וטרינריים בשווקים, שזה בדיוק העניין, כי מה לעשות עם הנתון הזה.

ינון יוני: רציתי לוודא גם מול משרד החקלאות, ישנם מקומות שזאת הכרזה אבל היא אזורים קבועים.

ינון יוני: מוצא שפד"ן לים הוא אזור קבוע שאסור לדיג, האם המנגנון הזה הוא נכון גם לאזורים הקבועים?

ינון יוני: איך זה הולך להתבצע לאזורים הקובעים שאסורים לדיג?

ינון יוני: בעיתונים?

ינון יוני: יש אזורי דיג אסורים, כבר נכון להיום, שזה לא כתוצאה מאירוע כזה או אחר.

מרב תורג'מן: לא הבנתי, אז למה הם רלוונטיים פה?

אודליה אסולין דגני: אם זה אזור אסור לדיג וזה דבר ידוע – פה אנחנו מדברים על מקרי זיהום ארעי או מתמשך, אז זה קודם כל חל גם על מצב של זיהום מתמשך, אבל מרגע שהוא זוהה, מרגע שהוא דווח.

אודליה אסולין דגני: אתה מדבר על מצב שהוא מתמשך, ברור שזה כולל.

ינון יוני: זה בסדר, אין לי בעיה.

לימור מגן תלם: תקנה 9.

סמי אבו שחאדה: אפשר להבין את הדבר הזה?

אודליה אסולין דגני: הכוונה היא לשלל דיג שנמצא בשטח הים והחופים של רשות מקומית, שצריך לאסוף אותו כדי למנוע הפצה של מחלות בעלי חיים, פגיעה בבריאות הציבור.

אודליה אסולין דגני: ברגע שיראו אזור זיהום ויראו את גוויות בעלי החיים באותו מקום, גוויות הדגים באותו מקום, צריך לאסוף אותן ולפנות אותן למכון לכילוי פסדים.

אודליה אסולין דגני: היום יש מכון לכילוי פסדים, שאליו מעבירים ושהוא מורשה על ידי מנהל השירותים הווטרינריים, וככל שיוחלט להטמין את הגוויות האלה באיזשהו מקום, זה צריך להיות באתר שאושר לאחר התייעצות עם גורם מוסמך במשרד להגנת הסביבה, שהשר הסמיך אותו.

סמי אבו שחאדה: כל רצועת החוף מוגדרת לפי מועצות אזוריות?

אודליה אסולין דגני: זה חלק משטח מוניציפלי של רשות מקומית, שאגב גם היום - - -

סמי אבו שחאדה: אני שואל כדי לדעת, אני באמת לא יודע, כל החוף הוא ככה?

סמי אבו שחאדה: באזור תל אביב, אני מבין, עיריית תל אביב.

סמי אבו שחאדה: כל החוף הוא תחת מועצות אזוריות?

סמי אבו שחאדה: כל החוף נכנס בהגדרה הזאת?

יובל ארבל: או מקומיות או משרד הביטחון.

אודליה אסולין דגני: בהחלט.

סמי אבו שחאדה: כל החוף נמצא בהגדרה, הבנתי, תודה.

לימור מגן תלם: אני מעלה להצבעה את תקנה 9, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אושרה.

סמי אבו שחאדה: נגד, רביזיה.

לימור מגן תלם: אוקי.

לימור מגן תלם: תקנה 10.

לימור מגן תלם: אני מביאה להצבעה את תקנה 10, מי בעד?

סמי אבו שחאדה: רק לגבי "לא שמר אצלו" את הרישיון.

לימור מגן תלם: אמרנו מקודם, שהוא צריך להראות רישיון.

לימור מגן תלם: הוא יכול להראות את זה בפלאפון, עותק, מקור.

סמי אבו שחאדה: יש משהו שונה, חדש, שלא קיים היום?

סמי אבו שחאדה: יש בעיה עם רישיונות?

אודליה אסולין דגני: לא, אין בעיה עם רישיונות.

לימור מגן תלם: רוצים להקפיד ולראות שיש לו רישיון, זה הכול, זה חלק מהפיקוח.

לימור מגן תלם: בדיוק כמו שיש לך רישיון ברכב, אומרים לך להראות פיסית שיש לך רישיון.

סמי אבו שחאדה: אני מבין, אני אומר שהחוק היום גם אומר שהוא צריך להציג רישיון, נכון?

לימור מגן תלם: אתה מדבר על התקנות - - -

סמי אבו שחאדה: לפני התקנות, אני מניח – אני לא יודע, אני שואל - - -

גיל ססובר: פקחים עושים את זה עם תעודת זהות בים.

גיל ססובר: אתה נותן להם תעודת זהות, והכול מופיע להם במחשב.

לימור מגן תלם: אני לא מצליחה להבין מה הבעיה שרוצים שהדייג יראה רישיון דיג.

סמי אבו שחאדה: אני רואה את זה חוזר בתקנות פעם אחר פעם.

לימור מגן תלם: לא, זה העונשין.

לימור מגן תלם: פה זו ההוראה העונשית, פעם אחת דיברנו על כך שהוא חייב להחזיר רישיון, עכשיו התקנות אומרות איזה מהסעיפים הם עונשיים.

לימור מגן תלם: אנחנו לא חוזרים על זה עוד פעם, זו אותה תקנה שדיברנו עליה קודם, היא פשוט פה מגדירה את זה כעבירה עונשית, אם הוא לא מחזיק רישיון.

לימור מגן תלם: זה לא חוזר עוד פעם.

סמי אבו שחאדה: מי שעובד בשטח עם הדייגים, יש בעיה שאנשים יוצאים בלי רישיונות ואז מגיע הפקח?

גיל ססובר: אין שום בעיה, הפקחים גם מכירים את כל הדייגים.

סמי אבו שחאדה: אני שואל, יש בעיה?

סמי אבו שחאדה: או שאנחנו עושים את זה כדי להיות ב-safe side?

לימור מגן תלם: אני לא מצליחה להבין מה השאלה.

לימור מגן תלם: אומרים לך שמי שיוצא לדיג, צריך רישיון.

לימור מגן תלם: הם רוצים לראות שיש לו רישיון, זה הכול, אין שום בעיה, רק רוצים שיהיה סדר.

סמי אבו שחאדה: אני פשוט רוצה להבין.

סמי אבו שחאדה: את יודעת מה, אם אי אפשר לשאול - - -

לימור מגן תלם: אני רוצה באמת להבין כדי להפנות אליהם את השאלה.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להבין.

סמי אבו שחאדה: אני לא דייג, ואני קורא פה דברים שאני אמור להצביע עליהם.

סמי אבו שחאדה: אני שואל דברים כדי להבין, גברתי, זה הכול.

לימור מגן תלם: רוצים לראות שמי שיוצא לדיג, יש לו רישיון דיג.

לימור מגן תלם: אם הוא לא יראה, זו עבירה.

סמי אבו שחאדה: הבנתי, ואז שאלתי את אלה שעובדים, האם יש בעיה?

סמי אבו שחאדה: יש אנשים שיוצאים לדוג בלי רישיונות?

סמי אבו שחאדה: מה הבעיה?

לימור מגן תלם: הוא שואל, האם נתקלתם במקרים של אנשים בלי רישיונות?

אודליה אסולין דגני: בוודאי.

נדב דוידוביץ: כן, לפעמים יש מקרים שאנשים דגים ללא רישיון.

לימור מגן תלם: אנחנו לא רוצים שאנשים ידוגו בלי רישיון, דיברנו על בטיחות הציבור.

סמי אבו שחאדה: אני שואל אם ישנה בעיה.

לימור מגן תלם: אומרים שכן.

נדב דוידוביץ: זה כמו רכב, רוב האנשים מציגים רישיון, לפעמים יש אנשים שנוהגים ללא רישיון.

לימור מגן תלם: הם אומרים שיש מקרים שהם יוצאים לדיג בלי רישיון.

לימור מגן תלם: עוד הערות לתקנה 10?

לימור מגן תלם: אני מביאה להצבעה את תקנה 10, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: מי נמנע?

לימור מגן תלם: אבו שחאדה?

לימור מגן תלם: אושרה.

סמי אבו שחאדה: לא מצביע.

מרב תורג'מן: אפשר לחזור לתקנה 8?

מרב תורג'מן: כי יש לנו תשובה.

מרב תורג'מן: עוה"ד מלכי ממשרד המשפטים בדק.

מרב תורג'מן: ההצעה היא שבמקום בעיתון אחד נפוץ בשפה הערבית, יירשם ובאתר חדשות בערבית, זה בסדר?

סמי אבו שחאדה: כן, זה סביר מאוד.

לימור מגן תלם: מצוין שמניח את דעתך.

לימור מגן תלם: אבו שחאדה, אנחנו הודענו על רביזיה בשעה 10:45 ונוכל לקיים אותה, בתנאי שאין על סעיף 9 בקשה שלך לרביזיה.

לימור מגן תלם: תעבור רגע על סעיף 9, תראה אם אתה עומד על הנושא של רביזיה על סעיף 9, כי אם כן צריך לדחות את הרביזיה ליום אחר.

לימור מגן תלם: אני מדברת רק על 9.

סמי אבו שחאדה: כן, רק על 9 גם רביזיה.

לימור מגן תלם: בסדר, אז זה לא יתקיים היום, זה יהיה ביום אחר.

לימור מגן תלם: לגבי 8 קיבלנו את ההערה, את רוצה לחזור עליה?

קריאה: אני אבדוק אם יש אפשרות להצביע ב-11:05.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

מרב תורג'מן: אבל את צריכה לפרסם סדר יום, היא לא תספיק.

סמי אבו שחאדה: לא, אי אפשר לעבוד ככה חברים.

סמי אבו שחאדה: העולם לא ישתנה.

לימור מגן תלם: אנחנו דיברנו מתחילת הדיון על בטיחות הציבור.

לימור מגן תלם: אני שואלת לגבי סעיף 9, האם יש באמת חשיבות לעמוד על הרביזיה?

סמי אבו שחאדה: את יודעת שהעולם לא ישתנה לגבי בריאות הציבור, את מציגה את זה כאילו אני יוצא נגד בריאות הציבור.

לימור מגן תלם: לא, שאלתי אם אתה עומד על הרביזיה לגבי תקנה 9, כי באמת לא היה שם שום דבר עקרוני מבחינתך.

סמי אבו שחאדה: אמרתי שכן.

לימור מגן תלם: בסדר, אמרת כן, קיבלתי.

לימור מגן תלם: אפשר את תיקון תקנה 8?

מרב תורג'מן: תקנה 8(א) יהיו שלושה תיקונים: אחד, במקום "ובעיתון אחד נפוץ" יירשם "ובאתר החדשות בשפה הערבית"; שניים, במקום "ובאתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים ובריאות המקנה במשרד" יהיה "אתר האינטרנט של המשרד", הכוונה היא לאתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, שמוגדר בסעיף ההגדרות; התיקון השלישי בסעיף הקטן יירשם באמצעות מנהל היחידה הווטרינרית, כהגדרתו בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון).

מרב תורג'מן: אני אנסח את זה אחרי הדיון.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: אם כך, אני מביאה להצבעה את תקנה 8, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אושרה.

סמי אבו שחאדה: אני נמנע.

לימור מגן תלם: בסדר, חבר הכנסת אבו שחאדה נמנע, שניים בעד.

לימור מגן תלם: סיימנו את תקנה 8, את תקנה 9 ואת תקנה 10.

לימור מגן תלם: תקנה 11.

גיל ססובר: זה נראה לי לגיטימי באזור אסור לדיג או מזוהם, אבל אם אדם שחזר מהים וכיסה את הארגזים שלו בקרח ובא הגורם האחראי וגילה שזה חמש מעלות צלזיוס, עכשיו גם ייקחו לו את הפרנסה?

לימור מגן תלם: כן, כן, אם זה לא יהיה 4 מעלות צלזיוס, זו התשובה.

לימור מגן תלם: אני מביאה להצבעה את תקנה 11, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

סמי אבו שחאדה: שנייה גברתי.

לימור מגן תלם: אנחנו באמצע ההצבעה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

לימור מגן תלם: אושרה.

סמי אבו שחאדה: אני נגד.

לימור מגן תלם: נרשם, תקנה 11 אושרה.

סמי אבו שחאדה: רביזיה.

סמי אבו שחאדה: לגבי ההחלטה הגורפת של ה-4 מעלות צלזיוס, בהסתמך על מה גברתי?

לימור מגן תלם: משרד הבריאות הסביר מתחילת הדיון כמה חשוב הנושא של שמירה על בריאות הציבור, שזה יהיה בין אפס ל-4 מעלות צלזיוס, ולא מעלה אחת יותר.

אודליה אסולין דגני: וגם בכפוף לשימוע, הכנסנו בתקנות שיש זכות שימוע לדייג.

אודליה אסולין דגני: הוא בהחלט יכול לטעון את טענותיו ולהוכיח אחרת, זאת אומרת: יש שלבים.

אודליה אסולין דגני: אגב, גם באכיפה פלילית זה אותו דבר, זה לא שרצים ומטילים קנסות.

אודליה אסולין דגני: גם שם יש בדיקה של הדברים ויש חקירה.

גיל ססובר: הסיפור זה לא הקנס, אלא לקחת את הרישיון.

אודליה אסולין דגני: נכון, אבל זה בכפוף לשימוע, ויש הזדמנות להשמיע את הטענות.

לימור מגן תלם: ופשוט תקפידו, אמרנו שמדובר בבריאות הציבור.

לימור מגן תלם: תקנה 12, תחילה.

מרב תורג'מן: נראה לי שלא צריך את "להלן – יום התחילה", כי (א) נמחק.

לימור מגן תלם: אוקי, אני מעלה להצבעה את תקנה 12, מי בעד?

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושרה.

לימור מגן תלם: תקנה 12 עברה.

סמי אבו שחאדה: רביזיה.

מרב תורג'מן: אין צורך להקריא את התוספות.

מרב תורג'מן: מילה על התוספות ואיזשהו הסבר לוועדה?

נדב דוידוביץ: התוספת נלקחה אחד לאחד מהדירקטיבה האירופית.

נדב דוידוביץ: מדובר על מיני דגים, שבני אדם שצורכים חלק מהם או את כולם, יכולים חס וחלילה גם להגיע למצב של מוות, כי מדובר על דגים שיש בהם רעלנים שיכולים לגרום לתופעות קשות.

לימור מגן תלם: בסדר גמור, אני מביאה להצבעה את תוספת ראשונה, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושרה.

סמי אבו שחאדה: מה זה הדירקטיבה האירופית?

סמי אבו שחאדה: שאני אדע על מה אני מצביע.

לימור מגן תלם: אנחנו באמצע ההצבעה, מי בעד?

לימור מגן תלם: שניים.

סמי אבו שחאדה: את אומרת שלא צריך לדעת על מה מצביעים.

לימור מגן תלם: לא, אתה שאלת באמצע ההצבעה.

לימור מגן תלם: מי נגד?

לימור מגן תלם: אתה נגד?

סמי אבו שחאדה: אני לא יודע מה זה.

לימור מגן תלם: תסיים את ההצבעה ואני אתן לך לשאול.

לימור מגן תלם: באמצע ההצבעה לא שואלים, אלה הכללים.

סמי אבו שחאדה: אני לא יודע מה זה, את אומרת תצביע ואחר כך תבין.

לימור מגן תלם: יכולת לשאול לפני ההצבעה.

סמי אבו שחאדה: אני לא אצביע.

לימור מגן תלם: בסדר.

לימור מגן תלם: התוספת השנייה.

אודליה אסולין דגני: התוספת השנייה היא טופס הודעה למנהל השירותים הווטרינריים על ידי גורם מוסמך על זיהום מים, והיא כוללת בתוכה את הפרטים שניתן להודיע.

אודליה אסולין דגני: כפי שאמרנו, הפרטים האלה, ככל שהם במידע שנמצא ברשותו, ימלא אותם.

אודליה אסולין דגני: יש גם אפשרות להוסיף פרטים נוספים, כך שזה לא מוגבל.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: אני מביאה להצבעה את תוספת שנייה, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושרה.

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: סיימנו.

לימור מגן תלם: אם כך, אנחנו נקיים את שש הרביזיות על סעיפים 2, 4, 5, 9, 11 ו-12 במועד אחר.

לימור מגן תלם: מזכירות הוועדה תודיע על המועד.

לימור מגן תלם: תודה רבה לכולם, אני רוצה להודות לכולם על הדיון החשוב הזה.

לימור מגן תלם: אנחנו נקיים את הרביזיות ונמשיך הלאה.

לימור מגן תלם: תודה רבה לכם.