ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 132, 2022-05-17 11:30

וליד טאהא: שלום לכולם.

וליד טאהא: רבים וטובים שאלו אותי מאיפה נולד הרעיון לקיים את הדיון הזה, ומה אני רוצה מהדיון הזה.

וליד טאהא: רבים רוצים להבין מה קורה כאן ולמה פתאום מקיימים דיון על ים המלח, מה המטרה שלי בדיון הזה ולאן אני רוצה להגיע.

וליד טאהא: זו היתה הצעתי להביא את הנושא הזה לדיון.

וליד טאהא: כי לנגד עיניי, כמו לנגד עיניהם של כל אזרחי מדינת ישראל, אנחנו מאבדים את אחד מפלאי העולם, שהולך ונכחד מול עינינו.

וליד טאהא: אני לא רואה שמישהו מתייסר מכך שזה קורה.

וליד טאהא: כאילו הכול נעשה בהסכמה, שהוא ייעלם וייכחד בהסכמה.

וליד טאהא: אין עוד מקום כמו ים המלח בעולם, ולמרות זאת זה לא מרגש מישהו.

וליד טאהא: זה המניע שלי בהבאת הנושא הזה לדיון ציבורי.

וליד טאהא: אינני יודע מי מנציגי הממשלה נמצאים כי עדיין לא עברתי על הרשימה.

וליד טאהא: עם זאת, אני גם לא מצפה לקבל תשובות לבעיות.

וליד טאהא: אני לא יודע מהם הדברים שאנחנו צריכים לעשות כדי שים המלח לא ייעלם, ולכן נשמח לשמוע מהם הדברים שצריך לעשות.

וליד טאהא: זה לא יהיה הדיון היחיד בעניין הזה, כל עוד אני יושב-ראש הוועדה.

וליד טאהא: ואם ישתנו דברים, אני מקווה שהבא אחרינו, אם יבוא, ימשיך בדיון הזה.

וליד טאהא: הכוונה היא להתחיל דיון ציבורי ולשים את הנושא על השולחן.

וליד טאהא: צריך לנווט ולראות איך כולנו יכולים לעזור בהצלת ים המלח.

וליד טאהא: מרכז המחקר והמידע של הכנסת הכין מסמך לקראת הדיון.

וליד טאהא: נורית, אני לא בסדר בעניין הזה כי אני הלחצתי אתכם.

וליד טאהא: תוך זמן קצר מאוד עבדתם והוצאתם סיכום על הנושא לקראת הדיון.

וליד טאהא: אנחנו נרצה לשמוע לאיזה מסקנות הגעת ומה יצא לך מכל העבודה שעשית?

נורית יכימוביץ כהן: תודה רבה, צוהריים טובים.

נורית יכימוביץ כהן: שמי נורית, ראש תחום במרכז המחקר והמידע בכנסת.

נורית יכימוביץ כהן: לבקשת יושב-ראש הוועדה כתבתי את המסמך הזה, שמסביר די בקצרה את הבעיות.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו מציינים שיש בעיות סביבתיות, נופיות.

נורית יכימוביץ כהן: בלוח הזמנים שעמד לרשותנו לכתיבת המסמך לא נכנסנו לעומקן של כל הבעיות.

נורית יכימוביץ כהן: הזכרנו בקצרה כמה רעיונות לפתרונות, שחלקם נמצאים יותר בשימוש וחלקם פחות.

נורית יכימוביץ כהן: למשל, אם מדובר על תעלות ימים, הזרמת מים סוף או מהים התיכון, שאמורה לתת מענה לעניין מפלס המים בים המלח.

נורית יכימוביץ כהן: כמו כן, פתרונות כמו שינויים של תקני בנייה, שעשויים לתת איזשהו פתרון מניעתי, ועוד כיוון פעולה אחד מרכזי שנוגע לשיקום תשתיות שנפגעו וסיוע כלכלי ישיר או עקיף לגורמים שנפגעו.

נורית יכימוביץ כהן: זה כנראה כיוון פעולה שהיה עד היום רבות בשימוש.

נורית יכימוביץ כהן: מעבר לאמירות הכלליות האלו, ניסינו לתת התייחסות ליישום החלטת ממשלה 3742 משנת 2018.

נורית יכימוביץ כהן: כלומר, לפני ארבע שנים.

נורית יכימוביץ כהן: זו היתה החלטת הממשלה המרכזית האחרונה, ובחלוף ארבע שנים ניסינו לבדוק מה קורה עם סעיפי ההחלטה השונים.

נורית יכימוביץ כהן: יש שני סוגי סעיפים בהחלטת הממשלה הזו.

נורית יכימוביץ כהן: חלק מהסעיפים הם יותר סביבתיים ותכנוניים, ואליהם התייחסתי במסמך, ויש גם סעיפים אחרים שיותר מתייחסים לסיוע לרשויות מקומיות, סיוע למועצות אזוריות, או לגורמים תיירותיים שנפגעו, וכן הלאה.

נורית יכימוביץ כהן: כאמור, המסמך שלנו מתמקד בהיבטים הסביבתיים והתכנוניים, כאשר החלטת הממשלה פותחת באיזושהי אמירה כללית שאומרת שאין כיום פתרון הנדסי או תפעולי ליציבות הקרקע ולהיווצרות הבולענים שגורמים לנזק רב ומסכנים רכוש וחיי אדם.

נורית יכימוביץ כהן: לכן, עיקר ההתמודדות יהיה מבוסס על סיוע לתושבים ולמועצות האזוריות, ועל פיתוח של תיירות, חקלאות, תחבורה ותוספת דיור.

נורית יכימוביץ כהן: אפשר להבין שזוהי מדיניות קצרת טווח הנותנת איזשהו מענה, בעיקר למי שנפגע.

נורית יכימוביץ כהן: לגבי מדיניות ארוכת טווח – החלטת הממשלה הטילה על המשרד להגנת הסביבה להקים צוות, בהובלת המשרד, שאמור לנסח מדיניות ארוכת טווח, וזה היה ב-2018.

נורית יכימוביץ כהן: ככל שהצלחנו לברר, נכון לעכשיו יש טיוטה של המדיניות שהוגשה לפני כמה חודשים לוועדת ההיגוי.

נורית יכימוביץ כהן: הטיוטה עדיין לא מוכנה.

נורית יכימוביץ כהן: היא נמצאת כרגע בשלבי עריכה, והיא כנראה מתישהו תופץ להערות הציבור.

יוראי להב-הרצנו: מתי הצוות היה אמור להגיש את המסקנות לפי החלטת הממשלה?

נורית יכימוביץ כהן: אני צריכה לבדוק בצורה מדויקת.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה, עברו ארבע שנים.

יוראי להב-הרצנו: אם אני לא טועה, זה היה אמור להיות עד לסוף 2020.

נורית יכימוביץ כהן: יש חלקים של החלטת הממשלה שהיו אמורים להסתיים בכל מיני שלבים.

נורית יכימוביץ כהן: חשוב להקדים ולומר שיש ליישום החלטת הממשלה ועדת היגוי בתוך משרד ראש הממשלה.

נורית יכימוביץ כהן: הרבה שנים כל נושא ים המלח, כולל ההיבטים של בולענים ויציבות הקרקע, היו נתונים למשרד התיירות, והיו הרבה טענות שכל הנושאים האלה הם לא בליבת העיסוק של משרד התיירות.

נורית יכימוביץ כהן: ב-2018 החליטו להעביר את זה לוועדת היגוי במשרד ראש הממשלה.

נורית יכימוביץ כהן: יכול להיות שאפשר לבדוק מולם את הפרטים האלה.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה, הסטטוס של מדיניות ארוכת הטווח זה שהיא עדיין לא הופצה להערות הציבור.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה, יש טיוטה שלה.

נורית יכימוביץ כהן: בנוסף, לגבי ההיבטים התשתיתיים והתכנוניים בהחלטת הממשלה - המכון הגיאולוגי התבקש, עוד לפני החלטת הממשלה הזו, גם שנים אחורה.

נורית יכימוביץ כהן: הוא הכין ועדיין ממשיך להכין ולהרחיב את תשתית הידע לגבי מה קורה בים המלח בנושאים של יציבות הקרקע והיווצרות בולענים.

וליד טאהא: הוא כבר גבה חיי אדם, נכון?

נורית יכימוביץ כהן: לא בדקנו נתונים על חיי אדם.

וליד טאהא: הוא לא גבה חיי אדם?

קריאות: לא, לא.

קריאות: יש פצועים.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו יודעים שיש תביעות על נזקי גוף, אבל אין לי מספרים על זה.

נורית יכימוביץ כהן: כאמור, המכון הגיאולוגי אחת לשנה, כמעט בכל שנה, מפרסם דוח מקיף על כל המחקרים שהוא ערך באותה שנה, וגם הקים מערכת ממוחשבת שמאפשרת לנו ולציבור בכלל לראות על גבי מפה.

נורית יכימוביץ כהן: יש לינק במסמך שלי למערכת הממוחשבת, שבה אפשר לראות את סטטוס הבולענים בנקודות זמן שונות, וכך לעקוב אחרי מה שקורה.

נורית יכימוביץ כהן: זה יכול לעזור גם לגורמים תכנוניים, לגורמים פרטיים בעלי רכוש, וכן הלאה.

נורית יכימוביץ כהן: יש דוגמאות למפות האלה במסמך שלנו.

נורית יכימוביץ כהן: יש לנו תשתית יידע, שהתחילה להתגבש וממשיכה להתגבש, ויש לזה תקצוב גם לשנים הקרובות.

נורית יכימוביץ כהן: חשוב לשאול איך משתמשים בתשתית הידע הזו, מה עושים עם כל המידע הזה, והאם מוסדות התכנון הטמיעו את תשתית הידע הזו בתהליכי התכנון ובדרישות שלהם מהגורמים השונים שבאים לבקש פרויקטים.

נורית יכימוביץ כהן: אוסיף כמה מילים על תכנון ועל פרויקטים כפי שהם מושפעים מהמצב של אזור ים המלח.

נורית יכימוביץ כהן: קודם כול, כנראה שהתוכנית הרב שנתית של כביש 90 עדיין לא הגיעה לשלב היישום, למרות שדובר כבר בשנת 2018 שצריכה להיות תוכנית מסודרת.

נורית יכימוביץ כהן: רק לאחרונה כנראה הגיעו להסכמות בקשר לשאלה איזה פרויקטים ייכללו בתוכנית הרב שנתית הזו.

נורית יכימוביץ כהן: הבנו שמשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר הסכימו לתקצב את היישום של התוכנית שמתגבשת עכשיו גם בתום התקופה שבה אמור היה להיות מתוקצב עניין התוכנית לכביש 90.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה, חלפו ארבע שנים.

נורית יכימוביץ כהן: עוד נושא תכנוני אחד, שכנראה שיתעכב, הוא תוכניות מתאר למועצות אזוריות מגילות ים המלח ותמר.

נורית יכימוביץ כהן: הבנו שהתחילו להכין את התוכניות וחלק מהתקציב גם הועבר לטובת העניין ואז זה נפסק, כנראה לאור בחינת האפשרות לאחד את המועצות האזוריות.

נורית יכימוביץ כהן: לסיום, נושא הביטוח.

נורית יכימוביץ כהן: הבנו שזה נושא שאין עם מה להתעסק.

נורית יכימוביץ כהן: כנראה שאין ביטוח לנזקי בולענים.

נורית יכימוביץ כהן: מבקר המדינה כבר העיר על זה בדוח מלפני יותר מעשר שנים.

נורית יכימוביץ כהן: יש טענה שחברות ביטוח לא מעוניינות לבטח את המקומות המסוכנים האלה.

נורית יכימוביץ כהן: יש לזה שני סוגים של השלכה עיקריים: האחד, כמובן על מי שבאמת ניזוק ולא יכול לקבל שיפוי או פיצוי על הנזקים שלו.

נורית יכימוביץ כהן: שתיים, וזה מחזיר אותנו שוב להיבט התכנוני, מסתבר שאם אין ביטוח אז גם יש פרויקטים שלא יכולים לצאת לפועל.

נורית יכימוביץ כהן: כאמור, יש בהחלטת הממשלה סעיפים, שלא כללנו התייחסות אליהם במסמך, אבל עדיין נתקלנו במידע, למשל, על עין גדי שסיפרו בוועדת ההיגוי שאומנם ניתן להם כסף להקמת מתקן מלונאי שאמור להתחבר לים המלח.

נורית יכימוביץ כהן: אבל אם אין ביטוח לשביל הגישה לים המלח אז גם לא יהיה מתקן מלונאי.

וליד טאהא: האם יש לנו אינדיקציה על מספר התביעות שיש בעניין הזה?

וליד טאהא: האם לא מבטחים כי יש כל כך הרבה אנשים שתובעים אותם בעניין?

נורית יכימוביץ כהן: זו שאלה שאפשר להפנות לרשות שוק ההון, החיסכון והביטוח, אם הם מוזמנים לדיון.

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: אם הם שומעים אותנו, הם מוזמנים לשלוח תגובה.

נורית יכימוביץ כהן: בכל מקרה, סביר להניח שאם הם חושבים שיש סיכוי גבוה שהסיכון יתממש אז זה ירתיע אותם מלהסכים לבטח נכסים או נזקים אחרים.

נורית יכימוביץ כהן: גם עניין הביטוח היה אמור להיות מקודם במסגרת החלטת הממשלה.

נורית יכימוביץ כהן: ועדת ההיגוי התבקשה לבחון מול חברות הביטוח את האפשרות בכל זאת לקדם שכן יהיה ביטוח.

נורית יכימוביץ כהן: הרשות ביקשה ממועצות אזוריות דוגמאות לבעיות ביטוחיות, ולמיטב ידיעתי הדוגמאות האלה עדיין לא התקבלו, וגם העסק הזה לא התקדם.

נורית יכימוביץ כהן: חשוב לזכור את ההשלכות שיש לזה גם לגורמים שניזוקים וגם לתהליכים תכנונים.

נורית יכימוביץ כהן: המסמך שכתבתי נמצא באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת וגם בפורטל הוועדה.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: חבר הכנסת הרצנו, בבקשה, בקצרה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה על הסקירה.

יוראי להב-הרצנו: קראתי את המסמך.

יוראי להב-הרצנו: בסעיף 22 להחלטת הממשלה כתוב שהמדינה תייצר תוכנית רב שנתית לתחזוקת כביש 90 בעלות של 155 מיליון שקל.

יוראי להב-הרצנו: האם בחנת כמה מתוך אותם משאבים מומשו מאז מועד קבלת ההחלטה ב-2018?

נורית יכימוביץ כהן: כאמור, התוכנית לא קיימת.

נורית יכימוביץ כהן: לא הצליחו להגיע להסכמות איזה פרויקטים ייכללו בתוכנית הרב שנתית ואיזה לא.

נורית יכימוביץ כהן: כנראה שיש פרויקט אחד שמתחילים איתו.

נורית יכימוביץ כהן: אני אבדוק.

נורית יכימוביץ כהן: נדמה לי שהיו לנו נתונים גם על התקציבים.

וליד טאהא: ד"ר נורית יכימוביץ כהן, תודה רבה.

וליד טאהא: עשית באמת עבודה יפה בהתראת זמן קצרה.

וליד טאהא: כנראה שנצטרך בהתאמה את השירותים שלך בהמשך בנקודות ספציפיות הקשורות לעניין.

וליד טאהא: חבר הכנסת פרופ' אלון טל, בבקשה.

אלון טל: אדוני היושב-ראש, הסיפור של ים המלח הוא טרגי.

אלון טל: אני מאוד מברך על היוזמה שלך.

אלון טל: לפני כמאה שנה 1,300 מיליארד קוב מים זרמו בירדן.

אלון טל: אי אפשר לנתק את מצב ים המלח מסיפור הירדן, שבזמנו סיפק את המילוי הטבעי.

אלון טל: מאז הרבה דברים קרו בישראל, וגם עם השכנים שלנו.

וליד טאהא: האם הוא ממשיך היום לספק או שזה נגמר?

אלון טל: 60 – 70 מיליון.

אלון טל: זה פחות, זה אחוזים בודדים – 5%.

אלון טל: הנה, גדעון בלומברג הוא מומחה.

וליד טאהא: אנחנו צריכים לחכות שהכנרת תוצף מעל הקו האדום העליון כדי לפתוח את הסכר ושאולי מים יגיעו לים המלח?

אלון טל: היום זה המצב, ולכן המעט שזורם זה ביוב, תשטיפים בריכות דגים.

אלון טל: בזמנו, למשל, הירמוך סיפק כ-40% מהזרימה בנחל, והיום הוא יבש כל השנה.

אלון טל: כלומר, גם מדינת ישראל, לא מתוך כוונות רעות, אולי מתוך קוצר ראייה, בהתלהבות שלנו לספק מים לחקלאות בנינו את המוביל הארצי וייבשנו למעשה את הירדן.

אלון טל: לימים גם הסורים הפסיקו את הזרימה הרבה עם הסכרים שם, וגם לירדנים יש מצוקת מים שהיא ידועה.

אלון טל: לכן, אדוני היושב-ראש, אנחנו צריכים, קודם כול, לראות את הפן האזורי של הדבר.

אלון טל: אני מאוד בעד היוזמה שלך.

אלון טל: אתה אדם דובר ערבית ומכיר את האזור ויכול להיות שזו הזדמנות לשתף את השכנים.

אלון טל: אם ישראל תשתדל לפתור את הבעיה לבדה, לא נצליח.

אלון טל: יש ארגונים אזוריים שחושבים על זה.

אלון טל: אני גם חושב שיש שותפים במדינות השכנות, ואנחנו חייבים לעשות זאת.

אלון טל: שנית, יש לנו טכנולוגיה חדשה שנקראת התפלה.

אלון טל: בעבר דובר על העברת צינור מהים האדום או מהים התיכון.

אלון טל: אפשר לחשוב גם על התפלה.

אלון טל: הרי התשתית קיימת כבר להעברת מים.

אלון טל: אבל זה מחייב אותנו במחויבות כלכלית חברתית.

אלון טל: כלומר, אם מדינת ישראל מוכנה להגיד שכל המערכת הזו של הכנרת, הירדן, ים המלח, היא נכס בין לאומי, כפי שהגדרת בצורה מדויקת, אולי שווה לנו לשים כמה מיליוני מדי שנה ולא לחשוב רק על התמורה שתהיה בתיירות אלא גם על המחויבות שלנו לשמור כנאמנים.

אלון טל: יש לי הרבה מה לומר, אסתפק במה שאמרתי.

אלון טל: אני מעריך מאוד את התהליך שהתחלת.

אלון טל: בואו נעשה משהו.

וליד טאהא: שמענו פעם על הזנת ים המלח עם מים מהים האדום, למשל.

וליד טאהא: האם נעשה משהו בכיוון או שזה סתם דיבורים בעלמא?

אלון טל: ב-2002 אני ומוסי רז נוכחנו בחנוכת הפרויקט הגדול ביוהנסבורג.

אלון טל: היה שם גם השר להגנת הסביבה בזמנו צחי הנגבי, וגם מקבילו הירדני, ודיברו על הצורך לעשות את זה.

אלון טל: אבל עלויות הפרויקט של מיליארדי דולרים, וגם החששות של אנשי סביבה מכל מיני השלכות, מנעו את זה.

אלון טל: יכול להיות שזו החלופה היחידה.

וליד טאהא: האם אתה אומר שבגלל שהפרויקט הוא גדול לא הצליחו להרים אותו?

אלון טל: אכן.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך, חבר הכנסת אלון טל.

וליד טאהא: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

וליד טאהא: מוסי, כנראה שגם מישהו מארגוני הסביבה מנע את זה.

וליד טאהא: האם הזרמת מים מהים האדום לים המלח באמת יכולה לפגוע בסביבה?

מוסי רז: ראשית, אדוני היושב-ראש, מאוד חשוב שאנחנו מקיימים את הדיון הזה כי ים המוות, כשמו כן הוא, הולך ומת.

מוסי רז: חברי פרופ' חבר הכנסת אלון טל נגע באחת הסיבות המרכזיות והיא שהפסיקו להגיע מים מהירדן.

מוסי רז: אני בעד התמודדות עם הבעיה הזו.

מוסי רז: ישראל של 2022 לא צריכה לשאוב מים מהכנרת.

מוסי רז: המוביל הארצי היה דבר גאוני לפני 70 שנה, והוא מיותר היום.

מוסי רז: גם זה לא יפתור את כל הבעיות.

מוסי רז: אנחנו מחויבים לספק מים לירדן, והסורים ימשיכו להשתמש בנחלים שלהם, וכנ"ל בלבנון, וזה ברור.

מוסי רז: הבעיה השנייה, שהיא לא פחות אקוטית, היא מפעלי ים המלח הירדנים והישראלים.

מוסי רז: הישראלים יותר גדולים מהירדנים ולכן מזיקים יותר מירדנים.

מוסי רז: הגדול מזיק יותר.

מוסי רז: כך זה בדרך כלל בכל מקום.

מוסי רז: גם הם לוקחים מים רבים ולא מחזירים אותם, או מחזירים רק את חלקם.

מוסי רז: אני עומד בראש הוועדה למעקב אחרי הקרן לאזרחי ישראל.

מוסי רז: ה-ICL אמורים לשלם לקרן לאזרחי ישראל.

מוסי רז: זה שהם לא שילמו זה דבר אחר.

מוסי רז: הוועדה עוקבת אחרי הדבר הזה.

מוסי רז: תהיה לנו עוד ישיבה באולם נגב בעוד שבועיים, ב-30 בחודש, בשעה 13:00.

מוסי רז: אני מאוד אשמח אם גם אתה תבוא, וכל מי שנוכח פה.

מוסי רז: תנאי המכרז שעל פיהם עובד ICL הם ברורים.

מוסי רז: אבל המכרז עומד להתחדש, ואנחנו צריכים שבמכרז החדש יהיה ברור, אני לא יכול להשפיע על הירדנים, ואולי יחד נשפיע גם על הירדנים, שמי שלוקח מים מחזיר מים בדיוק באותה כמות.

מוסי רז: זה בכלל לא ענייני מאיפה הוא מביא אותה.

מוסי רז: שיתפיל באוקיינוס האטלנטי או בים התיכון.

מוסי רז: זה בכלל לא מעניין אותי.

מוסי רז: מי שלוקח מים על מנת להשתמש באוצרות הטבע של ישראל יצטרך להחזיר את המים האלה על מנת שאולי נוכל להתמודד עם הבעיה של ים המלח.

מוסי רז: אני קורא באמת לפתרון אזורי.

מוסי רז: ים המלח אמור להיות שייך לשלוש מדינות: ישראל, ירדן ופלסטין, ושלושתן צריכות להתערב על מנת להגן על הים הזה.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת מוסי רז.

וליד טאהא: חבר הכנסת יוראי להב, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יוראי להב-הרצנו: אני שמח שהעלית את הנושא הזה לדיון.

יוראי להב-הרצנו: אני אחד מחברי כנסת צעירים, ועדיין ללא ילדים, ומאוד אשמח שילדיי יוכלו לבקר במשאב הטבע הייחודי הזה באזור.

יוראי להב-הרצנו: כפי שאמרת, זה באמת משאב טבע אולי היחיד בעולם במאפיינים שלו.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו צריכים לשמור אותו.

יוראי להב-הרצנו: אני מצטרף לדברי חבריי ואתייחס לתפקיד הכנסת כרשות מפקחת על החלטות הממשלה ועל הרשות המבצעת.

יוראי להב-הרצנו: בהתבסס על הדוח הנהדר שהכינה ד"ר יכימוביץ כהן, הייתי שמח לשמוע תשובה לשתי סוגיות בהחלטת 3742.

יוראי להב-הרצנו: כי הממשלה זיהתה את הבעיה והקימה בהחלטה 3742 צוות שאמור לקחת את האירוע המשברי הזה ולראות איך אנחנו מתווים מדיניות ארוכת טווח שתשמור על המרחב הזה ותדאג לשמור על הייחודיות שלו.

יוראי להב-הרצנו: הצוות, שהיה אמור לקום במשרד להגנת הסביבה, היה אמור להגיש את מסקנותיו עד סוף 2020.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו כרגע באמצע 2022 ולא כול כך הבנתי מה הסטטוס של צוות ההיגוי.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לדעת מה המסקנות של הצוות הזה, שהיה אמור להגיש את המסקנות שלו לפני למעלה משנתיים, והן עדיין לא הוגשו.

וליד טאהא: נציגי המשרד להגנת הסביבה שנמצאים ייתנו את הדעת על זה.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לדעת האם נמסרו מסקנות, ואם לא, איפה הדברים עומדים, כי זו החלטת הממשלה.

יוראי להב-הרצנו: שנית, המכון הגיאולוגי קיבל 25 מיליון שקלים במסגרת ההחלטה לטובת ביצוע מחקרים.

יוראי להב-הרצנו: הם ביצעו את ההחלטה.

יוראי להב-הרצנו: הם ניצלו את המשאבים שלהם וביצעו את אותם מחקרים.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לדעת, אולי מרשות התכנון, האם אותם מחקרים או מסקנות אותם מחקרים הוטמעו, והאם עושים שימוש במוסדות התכנון שימוש במסקנות של אותם מחקרים שעלו למדינה מיליוני שקלים.

יוראי להב-הרצנו: לעניין הבא אשמח את נציג משרד התחבורה.

יוראי להב-הרצנו: הוקצו 155 מיליוני שקלים במסגרת אותה החלטת ממשלה לתוכנית רב שנתית לתחזוקת כביש 90, שגובה חיים רבים, לצערי, על בסיס יומי.

יוראי להב-הרצנו: הוא חלק מהמרחב הזה.

יוראי להב-הרצנו: האם נוצלו אותם משאבים?

יוראי להב-הרצנו: באיזה היקף?

יוראי להב-הרצנו: מדוע לא נוצלו 155, כפי שאני חושד שלא נוצלו?

יוראי להב-הרצנו: איפה הדברים עומדים?

יוראי להב-הרצנו: הממשלה שלנו כן לוקחת את האירוע הזה בחשבון.

יוראי להב-הרצנו: לצערי, אני רואה שהמימוש של אותה החלטה לוקה בחסר ושהפערים הם מאוד מאוד גדולים.

יוראי להב-הרצנו: נכון להקדיש תשומת לב גם לזה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת יוראי להב.

וליד טאהא: המשרד להגנת הסביבה הוא, בין היתר, המשרד הרלוונטי ביותר בסוגיית ים המלח, לצד כמובן משרדים נוספים.

וליד טאהא: נציג משרד ראש הממשלה יעלה בזום.

וליד טאהא: קודם לכן הם הודיעו שהנציג לא יגיעו, כנראה מחוסר זמן.

וליד טאהא: אנחנו רוצים לשמוע את סתיו גילוץ, ראש תחום מדיניות רגולציה במשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: מה הקשר של רגולציה לעניין?

סתיו גילוץ: האמת, עכשיו עברתי לתפקיד החדש הזה.

סתיו גילוץ: אני עוסקת בים המלח מהרגע שהגעתי למשרד.

וליד טאהא: הייתי רוצה אותך על התקן הקודם, לא על תקן רגולציה.

וליד טאהא: סתיו, מה את יודעת על התוכניות של המשרד להגנת הסביבה?

וליד טאהא: מה המשרד מתכוון לעשות כדי להציל את הדבר הזה?

סתיו גילוץ: אדוני היושב-ראש, אני התחלתי לעבוד במשרד, והדבר הראשון שהונח על שולחני היתה החלטת הממשלה הזו באפריל 2018.

סתיו גילוץ: מאז אני מלווה את החלטת הממשלה ואת אותו סעיף, ועם אותה משימה שהוטלה על המשרד להגנת הסביבה להוביל את הצוות לגיבוש מדיניות ארוכת טווח לים המלח.

סתיו גילוץ: הצוות הוקם אחרי החלטת הממשלה, מאוד קרוב אליה.

סתיו גילוץ: הוא עובד באינטנסיביות מאז.

וליד טאהא: מה שם הצוות?

סתיו גילוץ: זו ועדת היגוי לגיבוש מדיניות ארוכת טווח למרחב ים המלח.

וליד טאהא: האם זה צוות תוך משרדי או בין משרדי?

סתיו גילוץ: זה צוות בין משרדי, וראשי המועצות האזוריות גם משקיפים בו.

וליד טאהא: איזה עוד משרדים שותפים בו?

סתיו גילוץ: הרבה מאוד משרדי ממשלה.

סתיו גילוץ: למשל, משרד התיירות, ועוד.

וליד טאהא: תיירות זה להפיק מהקיים כסף.

וליד טאהא: אני מדבר על הצלת הקיים.

סתיו גילוץ: גם המשרד לשיתוף פעולה אזורי.

וליד טאהא: משרד ראש הממשלה.

סתיו גילוץ: יש לנו שלושה נציגים ממשרד האוצר, רשות הטבע.

סתיו גילוץ: הצוות הזה הוקם בסוף 2018.

סתיו גילוץ: כלומר, ארבע שנים.

וליד טאהא: האם יש כבר תובנות, מסקנות, הצעות ומיזמים?

סתיו גילוץ: יש לנו צוות עבודה.

סתיו גילוץ: אנחנו עובדים צמוד גם עם רט"ג וגם עם המכון הגיאולוגי ומכון ירושלים למחקרי מדיניות.

סתיו גילוץ: קיימנו הרבה היוועצויות ודיונים כי ים המלח מלא בסוגיות מורכבות מאוד, ויש דעות מגוונות לכל הפתרונות בנושא הזה.

סתיו גילוץ: אנחנו ממש בישורת האחרונה.

סתיו גילוץ: אנחנו עכשיו בעריכה של המסמך.

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל שאני נשמע קטנוני, אבל בהחלטת הממשלה הוטל עליכם להגיש המלצות לממשלה עד סוף 2020.

יוראי להב-הרצנו: האם לאורך הדרך גיליתם שאתם לא מסוגלים להתמודד עם המשימה?

יוראי להב-הרצנו: האם חסרו לכם משאבים?

יוראי להב-הרצנו: מה קרה?

סתיו גילוץ: הטיפול והמיצוי של הדיונים התארכו מעבר למה שצפינו.

סתיו גילוץ: זה גיבוש מדיניות שנוגעת בשישה נושאים מאוד מאוד כבדים.

סתיו גילוץ: אנחנו גם עוסקים בסוגיה המרכזית.

וליד טאהא: מי עומד בראש הפורום?

סתיו גילוץ: מנכ"לית המשרד.

וליד טאהא: מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: המשרד בעצמו עומד בראש הפורום.

סתיו גילוץ: המשרד מוביל את העבודה.

אלון טל: יש מנכ"לית מצוינת.

וליד טאהא: ברור שזה לא אישי.

אלון טל: יש עומס על כתפיה.

אלון טל: היא צריכה גם להיות אחראית ועל עוד כהנה וכהנה דברים.

אלון טל: האם לא היה אולי הגיוני יותר למנות את הגיאולוג הדגול שלידך או מישהו אחר לעמוד בראש הסיפור הזה?

אלון טל: כלומר, מישהו שיכול להקדיש את מלוא זמנו.

אלון טל: מישהו שקם כל בוקר ואומר: ים המלח הולך ונעלם ובואו נטפל בו.

סתיו גילוץ: אני קמתי כל בוקר, וזה מה שעשיתי יחד עם מנכ"לית המשרד.

אלון טל: אז למה את לא יושבת-הראש?

אלון טל: אני יכול להציע לך קידום.

סתיו גילוץ: צריך לזכור שהמנכ"לית היא כשנה מנכ"לית של המשרד, וקודם לכן כסמנכ"לית היא כיהנה.

סתיו גילוץ: אני באחריות אומרת שאנחנו כן משקיעים בזה הרבה זמן.

אלון טל: היא מצוינת.

אלון טל: שלא יתפרש שזה ביקורת.

וליד טאהא: מעבר לפרטים הטכניים האלו של מי ומתי נכנס, אני רוצה לדעת האם יש מישהו שעובד על תוכנית להצלת ים המלח.

וליד טאהא: אם כן, באיזה שלב אנחנו נמצאים?

וליד טאהא: מה הצפי לעלויות של הדבר?

וליד טאהא: מן הסתם זה לא פרויקט אחד פשוט.

וליד טאהא: זה מה שאני רוצה להבין.

וליד טאהא: האם יש תנועה לכיוון הזה?

סתיו גילוץ: חלו שינויים בתקופה האחרונה עם ההסכמים שהשתנו.

סתיו גילוץ: בעבר היה מתווה הבנות עם ירדן לחלופה הדרומית להובלת מים לים המלח מים סוף, והחלופה הזו היתה מאוד קרובה לביצוע, ובסוף הממשלה לא הוציאה אותה לפועל.

סתיו גילוץ: כל זה קרה תוך כדי העבודה על מסמך המדיניות.

וליד טאהא: אם את אומרת שזה היה קרוב מאוד לביצוע, זה אומר שהיו תוכניות מוכנות ושזה היה קרוב לביצוע ואז החליטו שלא.

וליד טאהא: כנראה שלא תכננו כדי לבטל.

סתיו גילוץ: הסיפור התקציבי פה הוא מאוד כבד והוא משפיע על קבלת ההחלטות.

מוסי רז: כמה זה עולה?

סתיו גילוץ: בהקמה של פרויקט כזה זה תלוי על איזה חלופה הולכים.

סתיו גילוץ: החלופה הדרומית היא לא החלופה הזולה ביותר.

סתיו גילוץ: ההקמה שלה עולה כמה מיליארדים, והתחזוקה כמה עשרות מיליוני דולרים.

וליד טאהא: כלומר, שיהיה ברור הקטע הוא לא ארגוני סביבה אלא העלויות.

מוסי רז: אבל יש נזקים סביבתיים.

מוסי רז: אסור שיתפרש כאילו אין נזק.

סתיו גילוץ: נעשה תסקיר השפעה על הסביבה.

וליד טאהא: אני מבין שיהיו השלכות סביבתיות.

וליד טאהא: לא שמענו איזה השלכות, והאם הן לטובה או לרעה.

יוראי להב-הרצנו: זה בדיוק הסיפור.

יוראי להב-הרצנו: אחרי שגיבשתם בפני הממשלה כל מיני חלופות עם עלויות שונות, האם הממשלה קראה את ההמלצות שלכם וראתה את החלופות ואמרה שהולכים על משהו שההסכמים כן מאפשרים והתייחסה גם לעלויות?

יוראי להב-הרצנו: איך זה עובד?

וליד טאהא: האם היה דיון ציבורי על החלופות האלה?

וליד טאהא: עזבי את הדיון הרשמי.

יוראי להב-הרצנו: או פנים ממשלתי.

וליד טאהא: הדוח לא פורסם.

וליד טאהא: כלומר, אף אחד לא דן בו ציבורית.

וליד טאהא: הם דנו רק בהדלפות של הדוח.

וליד טאהא: זה גם משהו במדינת ישראל.

אלון טל: הבנק העולמי השקיע עשרות מיליוני דולרים בתוכנית הכי מפורטת.

אלון טל: עד כמה ניצלתם את הכול?

אלון טל: עד כמה זה רלוונטי בתשובה שלכם ליוראי?

אלון טל: חשוב שנשמע כי זה אתגר בין לאומי.

יואב שגיא: הדוח לא פורסם בכלל להשגות הציבור למרות שהוא יושב די הרבה זמן.

אלון טל: יואב היה שנים יושב-ראש ומנכ"ל החברה להגנת הטבע.

אלון טל: הוא אחד מגדולי הדור בשמירת הטבע.

וליד טאהא: יואב, האם אתה מכיר את הדוח?

וליד טאהא: האם קראת אותו?

יואב שגיא: אנחנו יודעים שיש דוח.

יואב שגיא: אני קראתי את חלקו, הוא לא פורסם.

יואב שגיא: אני יודע מה הולך בו.

יואב שגיא: יש השגות לגבי הדוח הזה.

יואב שגיא: למשל, הוא מציג את החלופה של הבאת מים ממפרץ אילת לים המלח.

יואב שגיא: יש השגות קשות, יש אי הסכמה של ירדן לנושא הזה.

יואב שגיא: כבר לפני זמן רב היתה הבטחה שהדוח הזה יפורסם לתגובות הציבור, ויש הרבה תגובות שהציבור רוצה לדבר עליהן.

יואב שגיא: הוא לא פורסם.

וליד טאהא: הוא בכלל לא הובא לדיון הציבור.

יואב שגיא: אגב, מוצגות גם אלטרנטיבות אחרות, בעיקר מגורמי סביבה וממתכננים וכד'.

יואב שגיא: יושב פה גדעון בלומברג, והוא בטח ידבר תיכף על ההצעות של אקופיס בנושאים האלה.

יואב שגיא: הוא נמצא שנים רבות בנושא הזה.

יואב שגיא: יש כיום גם הצעה חדשה שמדברת על שילוב של החייאת הירדן, כי הירדן הוא גווייה, הוא גם מת.

וליד טאהא: הדיון הקודם שלנו היה על גופות וגוויות, וזה המשך קלאסי.

יואב שגיא: אדוני היושב-ראש, אני לא יודע מה החלטתם לגבי הגוויות.

יואב שגיא: לגבי הנושא של הירדן כגווייה, יש היום פתרון שיוצג כתגובה להצעה.

וליד טאהא: מה אתה מציע?

יואב שגיא: ההצעה הזו מדברת על התפלה של כמות גדולה של מים שתזרום לכנרת.

יואב שגיא: הכנרת תהווה מאגר תפעולי.

יואב שגיא: המים יוזרמו מהכנרת לירדן ויחיו את הירדן.

יואב שגיא: הם יספקו מים לשלוש המדינות בנושא הזה בדרך, וייכנסו חזרה לים המלח לייצב את ים המלח.

יואב שגיא: ים המוות קצת מת.

וליד טאהא: הוא ים מוות במובן שאי אפשר למצוא בו דגים, ובכל שאר הדברים זה ים חיים.

אלון טל: גילו שיש בו חיידקים רבים.

יואב שגיא: כמו שאומרים, מוות במובן החיובי של העניין.

יואב שגיא: כי זה שמו, ים המוות.

יואב שגיא: ההצעה הזו עוד תגובש ותוצג.

יואב שגיא: אנחנו מחכים שהדוח יפורסם ושאפשר יהיה להגיב עליו.

וליד טאהא: מי צריך לפרסם את הדוח?

יואב שגיא: המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: סתיו, כנראה שיש לך הרבה משימות בתקופה הקרובה.

וליד טאהא: נעקוב אחרי זה, אני אעקוב אחרי זה.

וליד טאהא: מה את אומרת על הרעיון להתפלת מים, לשים בכנרת, להפעיל את הנהר, שהוא עכשיו גווייה, ולהפיח בו חיים, וגם להתחיל להחיות את ים המלח?

סתיו גילוץ: בעשורים האחרונים היו הרבה מאוד רעיונות.

סתיו גילוץ: זה אחד מהם.

וליד טאהא: הם רבים, אבל אף אחד מהם לא מומש.

סתיו גילוץ: זה נכון שגם זה אומר משהו.

וליד טאהא: עכשיו יש לנו שרה נחושה.

וליד טאהא: אני מנצל את ההזדמנות, ועל כן אני גם מעלה את הסוגיה.

סתיו גילוץ: אני באמת אשמח שהמסמך יפורסם ושכל מי שנמצא פה יקרא לעומק את הנימוקים ואת ההמלצות.

סתיו גילוץ: שני אנשים שיושבים משני הצדדים שלי היו מעורבים והם מומחים בתחום שנים רבות ממני.

סתיו גילוץ: הם יכולים גם כן להתייחס.

סתיו גילוץ: נקיים בשמחה את הדיון שוב.

סתיו גילוץ: נציג לכם את הדוח בצורה מסודרת ואת המסקנות שלו.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: אפשרתי לסתיו לדבר על מנת ללמוד על התוכניות שקיימות שם, אם בכלל.

וליד טאהא: עו"ד גדעון בלומברג, מנכ"ל אקופיס, בבקשה.

וליד טאהא: מה פיך כדי להחיות את ים המוות?

גדעון בלומברג: תודה רבה, אדוני, על קיום הדיון החשוב הזה.

גדעון בלומברג: קודם כול, אקופיס הוא ארגון ישראלי-פלסטיני-ירדני משותף.

וליד טאהא: מוסי, הנה, הרעיון שלך מומש.

מוסי רז: אני מכיר את אקופיס לטובה.

גדעון בלומברג: אנחנו עובדים 27 שנה יחד עם חברי הכנסת.

אלון טל: כמה זמן אתה מנהל את הארגון המקומי?

גדעון בלומברג: 27 שנה.

אלון טל: אדוני, הוא ותיק והוא מתמיד.

אלון טל: הוא מגיע לתוצאות.

גדעון בלומברג: קודם כול, אדוני, אנחנו רוצים לברך אותך על קיום הדיון.

גדעון בלומברג: יש סרט דוקומנטרי של שומרי ים המלח.

גדעון בלומברג: לפני הקורונה ארגנו שחייה.

גדעון בלומברג: זו הפעם הראשונה בהיסטוריה ששחיינים ירדנים, ישראלים ופלסטינים חצו ושחו מהצד הירדני.

גדעון בלומברג: קיבלנו אישור של שתי הממשלות, של שני הצבאות.

גדעון בלומברג: יצאנו מהצד הירדני ושחינו לעין גדי.

גדעון בלומברג: שבע שעות של שחייה מול טלוויזיות בעולם.

מוסי רז: אם זה היה לפני מאה שנה היה צריך לשחות יותר שעות.

גדעון בלומברג: בוודאי, עוד יותר.

גדעון בלומברג: היית רוצה להזמין לאחד מהדיונים הבאים את שלושת השחיינים כדי שתכירו אותם.

גדעון בלומברג: מדובר באנשים שאכפת להם, כמו לשאר הציבור.

גדעון בלומברג: כפי שאתה מזהה, לציבור אכפת מנושא ים המלח והוא רוצה לראות שים המלח מתייצב.

גדעון בלומברג: יש פה שני נושאים לגבי ההרס, ואנחנו יכולים להתייחס לשניהם.

גדעון בלומברג: ראשית, לדיון הבא הייתי מזמין את רשות המים ואת משרד האנרגיה והמים.

גדעון בלומברג: כי עד היום, לצערנו הרב, רשות המים רואה כל קוב מים שיזרום מהכנרת לירדן הדרומי כבזבוז מים.

גדעון בלומברג: בעידן ההתפלה, בשנה האחרונה, ובשלוש השנים האחרונות, רשות המים שואבת 200 מיליון קוב מים כל שנה מהכנרת למוביל הארצי, רק על מנת שחס וחלילה לא נבזבז מים לירדן ולים המלח.

גדעון בלומברג: לדעתנו, זו מדיניות שגויה.

גדעון בלומברג: הציבור צריך להכיר בכך.

וליד טאהא: שוש, האם הזמנו אותם?

שושנה אזולאי: את רשות המים?

שושנה אזולאי: לא.

וליד טאהא: למה לא? זה לא קשור אליהם?

גדעון בלומברג: זה קשור מאוד אליהם.

גדעון בלומברג: זה מאוד חשוב.

וליד טאהא: האם זה בגלל שמדברים על מים מתים וזה לא התחום העיסוק שלהם?

וליד טאהא: הם מתעסקים עם מים חיים?

וליד טאהא: זה כן קשור אליהם.

וליד טאהא: זה קשור לנהר הירדן, לכנרת.

וליד טאהא: זה באבוהה קשור, הם צריכים להיות פה.

גדעון בלומברג: יש פה 200 מיליון שהם ממשיכים לשאוב מהכנרת, וצריך להפסיק כפי שהזכיר חבר הכנסת מוסי רז.

גדעון בלומברג: שנית, יש מתקן התפלה חדש שנבנה במערב הגליל.

גדעון בלומברג: הוא הולך לייצר עוד 200 מיליון קוב מים.

גדעון בלומברג: הוא צריך להחליף את ה-200 מיליון ששואבים מהירדן הררי עוד לפני שהוא מגיע לכנרת.

גדעון בלומברג: כך נוכל להזרים כמויות רציניות, עוד לפני כמויות נוספות של התפלה דרך הירדן.

גדעון בלומברג: שנית, נושא הזיכיון, כפי שהזכיר חבר הכנסת מוסי רז.

גדעון בלומברג: זו שערורייה שחברה פרטית מנצלת את הים ולא דואגת למשאב שממנו היא נהנית.

גדעון בלומברג: יש לנו הזדמנות כיום של חידוש הזיכיון.

גדעון בלומברג: משרד האוצר אחראי על חידוש הזיכיון.

גדעון בלומברג: על כולנו לדרוש שבכל זיכיון חדש תהיה חובה להחזיר כל כמות מים.

גדעון בלומברג: למעשה, המפעלים מאדים את המים כחלק מתהליך יצירת המינרלים.

גדעון בלומברג: אלו כמויות שמגיעות ל-300 מיליון קוב מים של שני המפעלים יחד.

גדעון בלומברג: אנחנו יכולים לייצב את המפלס אם נטפל בשני המקורות שאחראים על הרס הירדן והמפעלים.

גדעון בלומברג: זה בידינו.

גדעון בלומברג: כבוד ראש הוועדה, אתה יכול לקדם פה דבר שמחכה כבר 70 שנה לתיקון.

גדעון בלומברג: אנחנו מאוד מודים לכך.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: כמובן שנשמח שתהיה בקשר עם הוועדה גם לקראת הדיונים הבאים וגם לגבי הצעות.

וליד טאהא: ניר ונגר, ראש המועצה האזורית תמר, בבקשה.

ניר ונגר: כבוד היושב-ראש, אני גר כבר מעל 50 שנה בים המלח.

ניר ונגר: בשמי ובשם התושבים והתושבות בים המלח, אני מודה לך על הישיבה הזו.

ניר ונגר: צריך לזכור שבמשך שנתיים בקורונה והיו סגרים, ואי אפשר היה להיפגש.

ניר ונגר: המשרד להגנת הסביבה, סתיו, גלית, הצוות וכל הצוותים והשותפים באמת עושים עבודה.

ניר ונגר: מבחינתנו, הדבר הכי חשוב כתושבים וכשליחי ציבור בים המלח הוא לדאוג לכך שהנושא הזה יגיע לכאן וידובר פה בכנסת, כי רק המדינה יכולה לפתור את הבעיה הזו.

ניר ונגר: זו לא בעיה אישית שלנו.

ניר ונגר: לכן, הדיון הזה הוא סופר סופר סופר חשוב.

ניר ונגר: הדברים קורים לאט, אבל סוף סוף קורים.

ניר ונגר: לא בהכול אנחנו מסכימים, אבל לפחות יש עם מי לדבר ועל מה לדבר.

ניר ונגר: גם לנו ברור שהחלופה הצפונית, שכוללת את החייאת הירדן, היא החלופה החשובה, וששיתופי הפעולה במרחב הזה הם מחויבים גם בתוך ישראל, בטח עם רשות המים, וגם עם השכנים שלנו.

ניר ונגר: שתי החלטות התקבלו בממשלה בנושא של חיזוק ההתיישבות ובנושא הזה: האחת ב-2006 והאחת ב-2018.

ניר ונגר: צריכה להיות קרן במשרד ראש הממשלה.

ניר ונגר: עם כל הכבוד למשרד להגנת הסביבה שדואג לסביבה, משרד ראש הממשלה גם דואג להתיישבות ולכלכלה ולתיירות ולחקלאות.

ניר ונגר: ולכן, צריכה להיות קרן, לדעתי, מהתמלוגים של המפעלים, במשרד ראש הממשלה, עם צוות, כמובן של היושבים פה, שבאופן קבוע ידאג לשיקום ולפיתוח ים המלח, ולא שכל 10 – 12 שנה, בשעת רצון טוב יקבלו החלטה, יבדקו על השעון מתי יסתיים, גמרנו את התקציב, לא גמרנו, וימשיכו הלאה.

ניר ונגר: זה צריך להיות חלק מהמערכת.

ניר ונגר: תהיה גם מחויבות שלנו להיות בצוות הזה ולדאוג שהוא יעבוד באופן קבוע.

ניר ונגר: לגבי זיכיון מפעלי ים המלח - הזיכיון הוא עתיק ונושן.

ניר ונגר: אנחנו, במועצה האזורית תמר, מבקשים קרוב לשבע שנים במכתבים למשרד האוצר להיות שותפים בצוותים של משרד האוצר.

ניר ונגר: אני לא רוצה לפגוע באף אחד.

ניר ונגר: אבל יש קצת הבדל בין לשבת בירושלים ובתל אביב ולנתח מפות ומספרים לבין לחיות בשטח.

ניר ונגר: למשל, שטח הזיכיון הוא שטח עצום.

ניר ונגר: לא כולו ממומש.

ניר ונגר: חלקו יושב בכלל בשטחים חקלאים של תושבים שלנו, וכל מיני עיוותים מהעבר שצריך לתקן.

ניר ונגר: אני שמח שחבר הכנסת מוסי רז היה פה, הוא שמע את זה גם בוועדה שלו.

ניר ונגר: אני חוזר ומבקש שאנחנו, נציגי התושבים, נהיה חלק מהצוותים האלה שעוסקים בזיכיון.

ניר ונגר: אני חוזר שוב ומברך על כך שאנחנו היום יושבים פה בכנסת ישראל, וסוף סוף דנים בים המלח.

ניר ונגר: אגב, הוא לא ים המוות.

ניר ונגר: יש שם המון המון חיים.

ניר ונגר: כולכם מוזמנים.

ניר ונגר: תודה.

יואב שגיא: הזיכיון הוא לא כל כך עתיק.

וליד טאהא: ניר ונגר, תודה רבה.

וליד טאהא: נמצא איתנו בזום יונתן חוברה, מרכז ועדת ההיגוי במשרד ראש הממשלה.

וליד טאהא: יונתן, ספר לנו מה ועדת ההיגוי עשתה ועושה לטובת ים המלח.

יונתן חוברה: שלום לכולם.

יונתן חוברה: שלום, כבוד היושב-ראש.

יונתן חוברה: תודה רבה שזימנו אותנו לדיון מאוד מאוד חשוב.

יונתן חוברה: הצטרפתי ברגע האחרון, ואני מתנצל על כך.

יונתן חוברה: קיבלתי הודעה מאוחרת.

יונתן חוברה: לגבי החלטת ים המלח 3742 – היא התגבשה בשנת 2018.

יונתן חוברה: מטרת ההחלטה הייתה לסייע ליישובים ולרשויות באזור ים המלח במגוון נושאים.

יונתן חוברה: הנושאים העיקריים הם בעיקר שיפור החיים שם בתוך האזור עצמו, גם מבחינה כלכלית, ושמעתי שמדובר גם על תקציב לתחבורה, גם למחקר, וחלק מהדברים עלו פה בדיון, דרך הצוות מהגנת הסביבה, שבימים אלו מגבש את הטיוטה ועובד בצורה מסיבית כדי להפיץ אותה בסופו של דבר.

יונתן חוברה: יש גם את התקציב שניתן למכון הגיאולוגי למחקרים.

יונתן חוברה: ההחלטה מסייעת בעיקר לרשויות.

וליד טאהא: יונתן, אני כמובן רוצה שהמדינה תמיד תסייע לרשויות, זה מאוד חשוב.

וליד טאהא: אבל איך אנחנו מסייעים למשאב האדיר הזה כדי שלא נאבד אותו וכדי שהוא לא ייכחד?

וליד טאהא: אתה מתייחס לסוגיה מאוד חשובה, אבל היא לא נושא הדיון.

וליד טאהא: זה בסדר גמור לסייע לרשויות, אבל זה לא הדיון.

יונתן חוברה: לא, לא.

יונתן חוברה: אדוני, אני רק הבהרתי מה זה החלטה 3742.

יונתן חוברה: החלטה 3742 זה סיוע גם כלכלי, סיוע לרשויות.

יונתן חוברה: כי חבר כנסת מכובד אמר שההחלטה לא התקדמה.

יונתן חוברה: אבל יש עוד דברים חוץ מהמחקר של המכון הגיאולוגי, שכן התקדם, ועניין הגנת הסביבה והצוות שמקדם ומביא מסמך מדיניות לטווח ארוך.

יונתן חוברה: יש עוד דברים נוספים שמתקדמים בהחלטה.

יונתן חוברה: תוקף ההחלטה מסתיים היום.

יונתן חוברה: מה אנחנו עושים לגבי זה?

יונתן חוברה: זה מה שנאמר פה בדיון, אין לי יותר מדי להוסיף.

יונתן חוברה: השקענו משאבים למחקר, גם למכון הגיאולוגי, גם למשרד להגנת הסביבה, שהקים את הצוות הזה שאמור לתת מענה דרך מסמך מדיניות רחבה.

יונתן חוברה: הם עובדים עליו בצורה מסיבית.

יונתן חוברה: ובנוסף, לסייע גם בתחבורה, בדמוגרפיה, בחקלאות, תיירות, ולסייע ליישובים שם שנפגעו.

יונתן חוברה: זו המטרה של ההחלטה.

יונתן חוברה: תוקף ההחלטה מסתיים השנה.

יוראי להב-הרצנו: יונתן, תודה על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אשמח לשאול אותך שלוש שאלות ביחס להחלטה: ראשית, האם בהחלטה נדרש המשרד להגנת הסביבה להגיש המלצות בסוף 2020?

יוראי להב-הרצנו: זה לא קרה.

יוראי להב-הרצנו: האם הממשלה ביצעה איזשהו דיון מעקב או עדכון של ההחלטה, כי היא לא בוצעה בהיבט הזה.

יוראי להב-הרצנו: שנית, לגבי המחקרים של המכון הגיאולוגי שכן בוצעו.

יוראי להב-הרצנו: האם להבנתך מוסדות התכנון קיבלו את המסקנות של המחקרים הללו והטמיעו אותן במוסדות התכנון בהחלטות ובתכנונים שבוצעו?

יוראי להב-הרצנו: שלישית, לגבי היבט התחבורה.

יוראי להב-הרצנו: מאחר ואתה מסתכל על כל המשרדים מלמעלה, האם התקצוב של 155 מיליון שקלים הועבר למשרד התחבורה?

יוראי להב-הרצנו: ואם כן, כמה נוצל ממנו ולאיזה פרויקטים?

יוראי להב-הרצנו: תודה.

יונתן חוברה: כבוד חבר הכנסת, לגבי המחקר – אעדכן שיש סעיף בהחלטה לליווי ומעקב אחרי ההחלטה.

יונתן חוברה: כמובן שאנחנו עוקבים אחרי ההחלטה מדי מספר חודשים.

יונתן חוברה: יש יושב-ראש לוועדה מטעם מנכ"ל משרד ראש הממשלה עם כל הגורמים הרלוונטיים.

יונתן חוברה: כמובן שאנחנו עוקבים.

יונתן חוברה: וגם אם יש בעיות, הסרת חסמים, מקדמים ומאשרים על מנת לקדם את התהליך הזה.

יונתן חוברה: לגבי המכון הגיאולוגי – אין לי כרגע תשובה האם המחקרים באמת הוטמעו.

יונתן חוברה: אני יודע שהמחקרים כן מתקדמים וכן מבוצעים.

יונתן חוברה: יש להם אפילו תת צוות מיוחד והם מקיימים דיונים בנושא הזה.

יונתן חוברה: לגבי המחקר שאמור להגיע ל-2020 – המשרד להגנת הסביבה ביקש תוספת זמן, גם בשל התארכות הדיונים וגם בשל מורכבות הנושא וגם בשל הקורונה.

יוראי להב-הרצנו: כמה זמן הוספתם לו?

יוראי להב-הרצנו: בכמה זמן תחמתם את זה?

יונתן חוברה: לא תחמתי לו את זה בזמן ספציפי, במספר חודשים או שנה.

יונתן חוברה: אבל ביקשנו.

יוראי להב-הרצנו: כבר חלפו שנתיים וחצי מהמועד שבו הם היו אמורים להגיש את ההמלצות.

יונתן חוברה: כן, זה מה שנוצר.

יונתן חוברה: אבל אנחנו כן עקבנו.

יוראי להב-הרצנו: ומה קורה בעניין משרד התחבורה?

וליד טאהא: המים לא זורמים על כביש.

ניר ונגר: המים זורמים כל הזמן על הכביש, עם נזקים עצומים בגלל השיטפונות.

וליד טאהא: כן, אני מכיר.

וליד טאהא: המניע העקרוני הוא בעיקר המים שצריכים לזרום לים ולהשאיר אותו בחיים ולעשות לכם כבישים טובים שאנשים יגיעו.

וליד טאהא: כי אם המים יתייבשו אז אף אחד לא יגיע.

וליד טאהא: אתה לא צריך כבישים.

וליד טאהא: יונתן, אנחנו מקווים שנתעדכן בצעדים ממשיים שלך כמרכז ועדת ההיגוי בכל מה שקשור לתוכניות להצלת ים המלח.

וליד טאהא: אנחנו רוצים להודות לך בשלב זה.

וליד טאהא: אריה כהן, ראש מועצת מגילות, בבקשה.

אריה כהן: תודה, כבוד היושב-ראש.

אריה כהן: אני חושב שהדיון הזה הוא סופר סופר חשוב.

אריה כהן: אני מזכיר שהחלטת הממשלה של 2018 התחילה בוועדה הזו.

אריה כהן: לוועדה הזו יש המון כוח, והוועדה הזו צריכה להשתמש בכוח הזה.

אריה כהן: כאמור, האתגר הוא אזורי, אבל אני חושב, ואני שמח לשמוע שמדינת ישראל צריכה לקחת אחריות בראש ובראשונה על ים המלח, ולהוביל את האחריות בצורה אזורית.

אריה כהן: מבחינתי, זה הדבר החשוב.

אריה כהן: בסוף אחריות זה אומר גם תקציב.

אריה כהן: עם כל הכבוד למשרד הגנת הסביבה ועם כל הכבוד ל-400 מיליון שקל, שהיו בהחלטת הממשלה הקודמת, זה טיפה בים המלח.

אריה כהן: כשאנחנו מדברים על המובל הצפוני, שאני בהחלט בעדו, אבל גם על כל החלופות האחרות, אלו חלופות של לפחות מאות מיליונים בשנה.

אריה כהן: מישהו צריך להבין שהוא צריך לשים את הכסף הזה, וזה בראש ובראשונה מדינת ישראל.

אריה כהן: אבל כנראה שלא רק מדינת ישראל.

אריה כהן: כתושבים אנחנו כל היום סובלים מהדבר הזה.

אריה כהן: דובר פה קודם על הביטוח.

אריה כהן: נגדנו היתה תביעה.

אריה כהן: לפני 12 שנה בחור נפל לבולען ושבר את הגב.

אריה כהן: בצדק, מגיע לו.

אריה כהן: בית המשפט מצא שהאשמה היא שני שליש על המועצה האזורית בדבר הזה ושליש על המדינה.

אריה כהן: אנחנו פשוט צריכים לפתור את הבעיה.

וליד טאהא: הם עשו חלוקה לפי נוכחות בשטח.

וליד טאהא: המדינה לא נוכחת שם כל הזמן וכנראה שאתה לקחת שני שליש.

אריה כהן: יכול להיות.

אריה כהן: היה אז ביטוח ולכן אני פחות מודאג.

אריה כהן: היום, בגלל המקרה הזה, הביטוח מחריג את כל נושא הבולענים מכל הפוליסות.

אריה כהן: צריך להבין את זה וצריך להביא את הדבר הזה.

וליד טאהא: רוצים לקבל כסף ולא לשלם לאף אחד.

וליד טאהא: זה גם משהו יצירתי.

אריה כהן: ברור.

אריה כהן: יוראי, גם התשתיות והכבישים.

אריה כהן: 155 מיליון שקל המדוברים הם גם טיפה בים.

אריה כהן: היה ויכוח ארוך, שעדיין לא הגיע לסיכום, ורק עכשיו סיכמו מה יעשו.

אריה כהן: גם זה לוקח המון זמן.

יוראי להב-הרצנו: אדוני ראש המועצה, מטריד אותי שגם כאשר זה טיפה בים, גם הטיפה הזו לא מנוצלת.

אריה כהן: אתה צודק.

אריה כהן: בשם כל תושבי ים המלח, אני רוצה להגיד לכם תודה.

אריה כהן: צריך להאיץ הרבה את הקצב.

אריה כהן: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: גם אני חושב שבטיפול בסוגיה הזו יש צורך בתוכניות שאפתניות ולא נקודתיות קטנות.

וליד טאהא: לכן, אני מדבר תמיד ברמת המאקרו של הסוגיה, כשכמובן בתוך הדבר הזה נכנסות מועצות אזוריות ואחרות, אבל במאקרו היא הרבה יותר גדולה מכם.

וליד טאהא: אתם חלק מהסוגיה הזו.

וליד טאהא: אני התכוונתי לעורר דיון ציבורי ברמת המאקרו, ואני כמובן מברך על זה שהגעתם והשמעתם את קולכם בעניין.

וליד טאהא: אסף זנזורי, בבקשה.

אסף זנזורי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אסף זנזורי: אני רוצה להתחבר לתחילת הדברים שלך.

אסף זנזורי: נאמרו פה הרבה דברים נכונים, ובינתיים, בזמן שאנחנו מחכים, קורים דברים בשטח.

אסף זנזורי: מקדמים תוכניות מאוד משמעותיות.

וליד טאהא: נציג האוצר מבקש לצאת.

וליד טאהא: תבוא עם תשובות בפעם הבאה.

יגאל גוטשל: אמרתי ליושב-ראש הוועדה שאם צריך שנעביר תשובות מראש לוועדה, בשמחה.

וליד טאהא: תעביר, ברור.

וליד טאהא: יש צורך בהחלטות כדי שיביא תקציב.

וליד טאהא: תודה.

אסף זנזורי: בזמן שכולם מדברים ואנחנו מכינים תוכניות גדולות, בפועל בשטח מתחילים להתבצע דברים שיהיה קשה לחזור איתם אחורה.

אסף זנזורי: אני מיפיתי יוזמות בים המלח: 10,000 דונם של פוטו-וולטאי שרוצים עכשיו לקדם שנקרא "סדום הירוקה", מלא קווי מתח מכל כיוון, עוד יוזמות של פוטו-וולטאי באזור.

אסף זנזורי: קווי מתח שמובילים.

אסף זנזורי: עם כל הרצון הזה, כשנגיע ל-2030 ונדבר על עתיד ים המלח והזיכיון, כבר יהיה קיבוע בקרקע.

אסף זנזורי: יהיה מאוד קשה לחזור אחורה ולהגיד שאפשר לשקם את ים המלח.

אסף זנזורי: יהיה מאוד קשה לשקם את ים המלח כשיש כבר דברים בקרקע ונהרוס את הנוף של ים המלח כי אתה מדבר על פוטו-וולטאי ועל קווי מתח שיובילו.

אסף זנזורי: זה מה שיראה כל מי שייסע בשטח.

אסף זנזורי: אנחנו נהרוס את הנוף של ים המלח.

אסף זנזורי: אני אפילו לא מדבר על אקולוגיה, אפשר לדבר על זה הרבה.

אסף זנזורי: אני מדבר על נוף.

אסף זנזורי: אנשים שיבואו אליכם לתייר יראו קווי מתח פוטו-וולטאי.

אסף זנזורי: חוויית ים המלח כנראה תיפגע משמעותית.

אסף זנזורי: ואז יגידו: השטח ממילא הרוס ואבוד, למה לבטל את הזיכיון ולמה להזיז ולמה לדבר על זה בכלל?

אסף זנזורי: המדינה צריכה עכשיו לקבל החלטה מיידית האם היא עוצרת יוזמות כאלה ומדברת על הדבר הגדול ומה עתידו של ים המלח ואיך אנחנו הולכים להתנהל.

אסף זנזורי: וכן, האם אנחנו הולכים לשיקום או שוויתרנו על השטח הזה ואפשר לשים בו איזה יוזמות שאנחנו רוצים?

אסף זנזורי: אבל מישהו צריך לקבל את ההחלטה כי בינתיים היוזמות האלה מתקדמות בוות"ל ובמקומות אחרים ויהיה קשה מאוד לעצור אחרי שיהיה קיבעון בקרקע.

וליד טאהא: תודה רבה, אסף זנזורי.

וליד טאהא: בני פרץ, פעיל חברתי, בבקשה.

בני פרץ: אני רוצה לחזור אחורה, לתקופה לפני שהחלו הבולענים.

בני פרץ: כזכור, לפני 35 – 36 שנה.

בני פרץ: זה היה ממשלת אחדות עם מודעי, שמעון פרס, תעלת הים, חזון לאומי.

בני פרץ: אמרו: חזון הימים, תעלת הימים.

בני פרץ: התחילו הבולענים, ומבולען לבולען אנחנו רואים שים המלח הולך לאיבוד.

בני פרץ: אף אחד לא מסתכל על זה שמדובר בים שהוא בריא לאזרחים, ואני מדבר בשם אזרחי מדינת ישראל.

בני פרץ: כולם גם מרוויחים מתיירות.

בני פרץ: למפעלי ים המלח, יש זיכיון, וכל זה עם ההונאה, שפעם קראנו לה המשקשק בתקציב - שקשוקה.

בני פרץ: הם לוקחים את המשאבים והם מוכרים אותם לחברת בת שלהם בחוץ לארץ במחיר זול, ומשם משווקים במחיר יקר יותר.

בני פרץ: המדינה מקבלת גרושים.

בני פרץ: ואף אחד לא מדבר, ואף אחד לא לוקח מהם מיסים.

בני פרץ: כל הנזק הזה נעשה בים המלח.

בני פרץ: צריך לשבת ולהחליט.

בני פרץ: אפשר לדבר על איכות הסביבה, אבל לפעמים צריך לחשוב גם על מה המשקל של זה מול העתיד של הילדים והנכדים שלנו, ומול עתיד האזור והבריאות שהוא מעניק.

בני פרץ: כבודו, בסוף, כיוון שיהיו הרבה בולענים ועקיפות וכביש, הם יבנו מנחת מסוקים וירימו כל מכונית מצד לצד.

בני פרץ: אם רק ידברו, זה מה שבסוף יקרה.

בני פרץ: צריך פעם אחת לקבל החלטה ולהגיד: איפה הכסף?

בני פרץ: גם העולם מוכן לתת כסף ולעזור.

בני פרץ: אני גם זוכר שבתקופה ההיא אמרו שהכול בין-לאומי.

בני פרץ: כולם רוצים לעזור בזה אבל הבעיה היא שהכסף הולך מרוב דיונים ומכונים.

בני פרץ: כולם עסוקים בכתיבה של נושאים שונים, ואנחנו טובעים בבולען.

בני פרץ: לוועדה יש המון שיניים, כפי שאמרתי לך.

בני פרץ: היא יכולה לעקוב אחרי כל הטיוחים והכספים.

בני פרץ: פה איכות הסביבה או משרד זה וזה - הכול שטויות.

בני פרץ: צריך להחליט איפה מעבירים את המים בים המלח.

בני פרץ: אחד אמר שמתפילים מים.

בני פרץ: למה שלא ניקח מים מתוקים במקום התפלה ונעביר?

בני פרץ: למה שנעביר מים מתוקים משם?

בני פרץ: אנחנו נזרים לירדן וניקח את מי ההתפלה ונעביר אותם לים המלח.

בני פרץ: במקום שיתפילו וייקחו מאיתנו כסף על מים לא בריאים, בואו נעביר אותם לים המלח.

בני פרץ: למה?

בני פרץ: בואו ניקח את המים הבריאים והנקיים.

וליד טאהא: אדוני, העיקרון הוא שלא להחיות את נהר הירדן.

וליד טאהא: זה לא חוכמה בסוף להביא מים ולשפוך מים בים המלח.

וליד טאהא: אבל אז אתה מחיה את הטבע ואת מעגל החיים שהיה פעם.

בני פרץ: האם נאבד גם את הירדן ואת הכול?

בני פרץ: בסוף אנחנו מאבדים.

בני פרץ: תודה רבה.

וליד טאהא: באנו לעזור ולא לאבד.

וליד טאהא: כמעט איבדנו.

וליד טאהא: באנו לבדוק האם אפשר לעזור כדי שזה לא יאבד לגמרי.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: עמוס סבח, בבקשה.

עמוס סבח: אני אקולוג מחוז יהודה ושומרון ברשות הטבע והגנים.

עמוס סבח: אנחנו עוסקים רבות בנושא ים המלח כבר כמה שנים.

עמוס סבח: קיבלנו אפילו תקציבים למחקרים.

עמוס סבח: ראיתי שבמסמך שנכתב אין אזכור של הנזק שנגרם לטבע.

עמוס סבח: אנחנו מדברים על אזור של טבע וסביבה טבעית חשובה.

עמוס סבח: חשוב מאוד להזכיר את הנושא הזה.

עמוס סבח: נגרם הרבה מאוד נזק כתוצאה מירידת המפלס, תנועת המעיינות שנגרמה כתוצאה מהדבר הזו.

עמוס סבח: יש לנו כמה שמורות טבע שנמצאות לאורך ים המלח, וזה בא לידי ביטוי בצומח ובבתי הגידול.

עמוס סבח: זה שינוי מהותי.

עמוס סבח: בית הגידול, שאני זוכר בצעירותי באזור הזה, לא דומה לבית הגידול שהיום קיים שם.

עמוס סבח: זה משפיע על עולם החי והצומח שנמצא באזור הזה.

עמוס סבח: חשוב לקחת את זה בחשבון.

עמוס סבח: גם את זה יש לחשב בנזקים שנגרמו כתוצאה מירידת המפלס.

עמוס סבח: תודה.

וליד טאהא: תופעות לוואי של התופעה הגדולה.

וליד טאהא: אדוני, בבקשה.

איתי גבריאלי: אני ניהלתי את המכון הגיאולוגי.

איתי גבריאלי: אני חוקר הרבה מאוד שנים את ים המלח, מזה 30 ומשהו שנים.

איתי גבריאלי: אני הייתי המדען הראשי בסקר ההיתכנות שהבנק העולמי עשה בהקשר של תעלת הימים.

איתי גבריאלי: זה מסמך שבו הצגנו את האפשריות של ייצוב המפלס והנפחים שהים יודע לקלוט.

איתי גבריאלי: חידדנו את הנפחים שנדרשים כדי לייצב את המפלס ואת הנזקים או את החששות ממה תעשה הזרמה של מי ים לים המלח.

איתי גבריאלי: ארגנו את ההצעות שבאו מכל הצדדים.

איתי גבריאלי: המסמך הזה נכתב לבנק העולמי, כאשר הוא נועד לישראל, ירדן והרשות.

איתי גבריאלי: הם קיבלו את המסמך, שבו אמרנו שהיוזמה המקורית לייצב את מפלס הים במי ים או במי רכז לאחר התפלה, תסב נזקים לים מנזקים סביבתיים.

איתי גבריאלי: לכן ההמלצה שהתקבלה על ידי כל הגורמים הממשלתיים המוסמכים, מצד אחד, על ידי גורמי הסביבה שדחפו לכיוון, או לפחות הגורמים המממנים הבין-לאומיים, קיבלו את הטענה שאי אפשר לייצב היום, במצב הנוכחי, את המפלס באמצעות מי ים או מי רכז להתפלה.

איתי גבריאלי: חשוב לומר את הפרטים האלה כאן.

איתי גבריאלי: אנחנו לא מדברים על פתרון לים המלח, שהוא מנותק ממה שקורה בכל המרחב של מדינת ישראל.

איתי גבריאלי: צדק מי שאמר כאן שחייבים להביא את רשות המים.

איתי גבריאלי: הנפחים שחסרים היום בים הם יותר ממה שכל מדינת ישראל מתפילה היום לצורכי שתייה.

איתי גבריאלי: זה לא מספיק.

איתי גבריאלי: כבודו, אני רוצה להדגיש דבר נוסף.

איתי גבריאלי: מדברים על הזרמת מים בירדן.

איתי גבריאלי: הירדנים בישיבות פורמליות אומרים בצורה ברורה: אתם תשחררו מים בירדן.

איתי גבריאלי: במצוקת המים של ירדן, אנחנו נתפוס את המים האלה.

איתי גבריאלי: זה מונח על השולחן.

איתי גבריאלי: אני בכוונה מפרט את המשמעות הסביבתית לעניין, כי זה בכל זאת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

איתי גבריאלי: אנחנו מתפילים מים.

איתי גבריאלי: אנחנו תופסים שטח חוף כדי להתפיל את המים.

איתי גבריאלי: אנחנו צורכים אנרגיה בהתפלת מים, אנחנו מזרימים את מי הרכז לים, את המים לא רצויים.

איתי גבריאלי: אנחנו מוסיפים כימיקלים כדי לאפשר את ההתפלה.

איתי גבריאלי: צריכים להעביר את המים השפירים כדי להזרים אותם בירדן.

איתי גבריאלי: זה חלום או רצון והוא באמת סביבתי ונורא יפה.

איתי גבריאלי: יש לו מחיר סביבתי ענק.

איתי גבריאלי: אני לא מדבר על הצד הכספי כי אני לא בצד הכספי.

איתי גבריאלי: כמכון גיאולוגי אנחנו מכירים גם את בעיית משק המים וגם את הבעיות הסביבתיות הנגרמות לא רק סביב ים המלח.

איתי גבריאלי: הדגש שלנו כאן הוא סביב ים המלח, אבל בכל נגיעה היום ומתן פתרון לסוגיית מאזן המים של ים המלח, יש השלכות הרבה מעבר לאגן ההיקוות של ים המלח.

איתי גבריאלי: כדאי שיהיה על השולחן שהמוטיבציה המרכזית לתעלת הימים היתה מים לירדן.

איתי גבריאלי: היה הסכם בין ישראל לירדן שמתפילים מים, וזו היתה המוטיבציה של הבנק העולמי.

איתי גבריאלי: מתפילים מים במפרץ אילת.

איתי גבריאלי: מי הרכז מההתפלה הולכים לים המלח, עם מגבלות ששם המכון הגיאולוגי, שכולם קיבלו בנפחים.

איתי גבריאלי: המים המותפלים, רובם ככולם, יורדים לירדן.

איתי גבריאלי: בגדול היתה הסכמה על זה.

איתי גבריאלי: הזכירו כאן שזה לא יצא אל הפועל בסופו של דבר.

איתי גבריאלי: לא ברור אם זה ייצא לפועל או לא.

איתי גבריאלי: כרגע יש הסכמה אחרת בין ישראל לירדן לחילופי אנרגיה ומים.

איתי גבריאלי: זה מעלה סימן שאלה האם הפתרון הזה שהוצע לים המלח מהתוואי הדרומי יהיה עכשיו ישים.

איתי גבריאלי: במסמך המדיניות לעתיד ים המלח, ואני גם חבר בצוות העורכים, אנחנו בפירוש כן אומרים שזה כנראה הפתרון האולטימטיבי לים המלח.

איתי גבריאלי: בכל זאת להזרים מי רכז, בכל זאת לאפשר חלק מהים לירדן, במטרה לפחות להאט קצת את קצב ירידת המפלס.

איתי גבריאלי: יש גם סעיף שמתייחס לאיך אפשר לבקר את הנפחים ולא לאפשר הגדלה של עוד ועוד נפחים ממפעלי ים המלח.

איתי גבריאלי: אנחנו לא יכולים לדבר על המפעלים הירדנים.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: כמובן שלדיונים הבאים צריך להביא את רשות המים.

וליד טאהא: אמרתי שזה לא הגיוני שהם לא פה.

וליד טאהא: זה בהחלט קשור לעבודתם.

וליד טאהא: אני בטוח שיש הרבה מאוד ארגונים שעוסקים בים המלח ודואגים לו, ובכל זאת הם לא הגיעו, לא ידעו.

וליד טאהא: אני לא יודע, הם לא פה מכל מיני סיבות.

וליד טאהא: אני יזמתי את הדיון סביב הסוגיה הזו כדי לפתוח גם דיון ציבורי ולא רק כדי לדבר על האם היו או יהיו תוכניות או לא.

וליד טאהא: הדיון הציבורי הזה יכול להביא ללחץ שיביא אולי לפתרונות.

וליד טאהא: אף אחד לא יודע להגיע שהוא יודע מה צריך לעשות בוודאות.

וליד טאהא: זה לא מתמטיקה.

וליד טאהא: מעלים כל מיני רעיונות ודנים בהם, אבל צריך להתחיל להעיז ולהתקדם לכיוון של פתרונות שיצילו את ים המלח, שהוא אחד מנפלאות העולם.

וליד טאהא: אבל אנחנו רואים לנגד עינינו שהוא הולך ונעלם.

יוראי להב-הרצנו: קודם כול, זו הזדמנות נוספת להודות לך על שהעלית לסדר-היום את הנושא הזה.

יוראי להב-הרצנו: זה לא מובן מאליו.

יוראי להב-הרצנו: בעיניי זה סופר חשוב.

יוראי להב-הרצנו: בהמשך להערת נציג החברה להגנת הטבע, אולי שווה שהוועדה תבקש ממינהל התכנון להעביר את כל הפרויקטים שנמצאים על הפרק שקשורים.

וליד טאהא: למה מינהל התכנון הוא לא בדיון כזה?

וליד טאהא: האם זה בגלל שהוא מנותק ושאין לו קשר?

וליד טאהא: האם הולכים לעשות שם דברים ללא תכנון?

וליד טאהא: יש שאלות ברמת כיתה א'.

יוראי להב-הרצנו: אינני יודע.

יוראי להב-הרצנו: אני מציע שנעלה מגן חובה הישר לכיתה ב'.

יוראי להב-הרצנו: שווה שהוועדה בסיכום שלך תבקש ממינהל התכנון, לקראת הדיון הבא שתערוך בנושא, להעביר לנו את רשימת הפרויקטים המתוכננים שעל הפרק או אלה שנמצאים כבר בתהליך כלשהו בוועדות התכנון השונות, כדי שנוכל להבין מה מתוכנן שם מול התוכנית שמגובשת במשרד ראש הממשלה ובמשרד להגנת הסביבה.

יוראי להב-הרצנו: תודה לך.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת יוראי להב.

וליד טאהא: אנחנו כמובן מזמינים את כולם לפנות לראשות הוועדה, ללירון היועצת המשפטית שתעסוק בזה יחד איתי.

וליד טאהא: כל מי שרוצה להעביר חומרים, רעיונות, הצעות, בקשות, מתבקש כמובן ליצור קשר עם הוועדה.

וליד טאהא: תודה למרכז המחקר והמידע של הכנסת, שעשה עבודה יפה בהתראה קצרה.

וליד טאהא: אני מקווה שבהמשך נתמקד בסוגיות יותר ספציפיות, שלגביהן תיעשה עבודה יותר מעמיקה.

וליד טאהא: אולי בפעם הבאה ניתן הזדמנות לכל אלה שרצו להשתתף ולא הצלחנו לתת להם לדבר.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכל אלה שהגיעו, השתתפו ואמרו את דעתם.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.