ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 271, 2022-05-16 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום ט"ו באייר התשפ"ב – 16 במאי 2022, אנחנו פותחים את דיוני הוועדה, על הפרק: הצעת חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש.

אלכס קושניר: כפי שהבטחתי, הדיון הזה הולך להיות מודגש למגזר העסקי.

אלכס קושניר: ירון גינדי, נשיא לשכת יועצי המס, בבקשה.

ירון גינדי: אני אדבר בקצרה על ההערות שאנחנו חושבים שצריך להכניס לתזכיר החקיקה.

ירון גינדי: ההערה הראשונה שלנו מדברת על השוואת המחזורים.

ירון גינדי: השוואת המחזורים כרגע היא לשנת 2019.

ירון גינדי: מאחר ואנחנו בשנת 2022, הצענו להשוות את המחזורים לשנת 2019, או להשוות את המחזורים לשנת 2020 - הגבוה ביניהם.

ירון גינדי: מכיוון שאנחנו מבינים שיכולות להיות לזה בעיות תפעול של רשות המסים, ניתן להגיע למצב שנגדיל את מחזור הבסיס של 2019 ב-10% בהתאם להתייקרות שדיברה עליהן רשות המסים, ואז לא נצטרך לעשות את ההשוואה בין 2019 ל-2020, נחסוך עבודות פיתוח של שע"ם בעניין הזה.

ירון גינדי: ההערה השנייה מדברת על עוסקים חדשים בשנת 2019.

ירון גינדי: אנחנו מבקשים שלגבי העוסקים החדשים ב-2019 החקיקה תישאר כמו שהייתה בקורונה הרגילה, כשלמחזורי הבסיס יתווספו הממוצעים גם של ינואר-פברואר 2020.

ירון גינדי: לעניין עסקים חדשים שנפתחו בשנת 2020, מאחר ובינואר ובפברואר 2021 היה סגר ובמרץ-אפריל ההכנסות של העסקים היו נמוכות יחסית, אנחנו מבקשים שמחזורי הבסיס של עסקים שנפתחו ב-2020 וב-2021 ייקבעו לפי החודשים מאי עד דצמבר 2021.

ירון גינדי: אם אנחנו נכניס גם את ינואר עד אפריל שמתוכם חודשיים היה סגר, העסקים לא יגיעו ל-35%, מחזורי הבסיס שלהם יהיו נמוכים מאוד.

ירון גינדי: החוק קובע שעסקים שלא היו להם מחזורים בחודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר יוצאים מתחולת החוק.

ירון גינדי: לא רק זה, גם החוק החמיר עם העסקים ואמר שאם הייתה להם ירידה ניכרת בהוצאות בחודשים אוקטובר, נובמבר ודצמבר הם לא יהיו זכאים לחוק.

ירון גינדי: מי יפרש לנו מה זה ירידה ניכרת?

ירון גינדי: נלך לבתי משפט?

ירון גינדי: נלך לוועדות ערר?

ירון גינדי: אנחנו מבקשים להוציא את הקריטריון של ירידה ניכרת בהוצאות מהחקיקה, כי ברור שעסקים באוקטובר, נובמבר ודצמבר, כשהיינו במצב שהמדינה לא עודדה התקהלויות, התכווצו בהוצאות שלהם.

ירון גינדי: אנחנו מבקשים להוסיף לפחות חודש או חודשיים נוספים למי שלא היה לו מחזור גם באוגוסט, ספטמבר, אוקטובר, נובמבר, דצמבר.

ירון גינדי: אנחנו מבקשים מהוועדה שאת מי שחזר לעבוד במרץ ואפריל והוכיח הכנסות במרץ ובאפריל נכניס לתחולת החוק, כשאנחנו יודעים שהיו הרבה עסקים כאלה.

ירון גינדי: הערה חשובה ביותר היא לגבי נושא הדיבידנד.

ירון גינדי: לחוק האומיקרון נכנס נושא חדש שלא היה במענקים הקודמים, וזה העניין של חלוקת דיבידנד לשנים 2020 ו-2021.

ירון גינדי: ידוע לכולנו שהיו עסקים רבים שנקלעו לקשיים בשנים האלו ולקחו מהחברות שלהם הלוואות.

ירון גינדי: על פי חוק אנחנו כמייצגים היינו חייבים לרשום בדוחות השנתיים שלהם את ההלוואות האלו, היינו חייבים לחייב אותם בדיבידנד.

ירון גינדי: אנחנו מבקשים לנטרל את כל הדיבידנדים שחולקו לפי סעיף 3(ט1) ולנטרל את העודפים שהיו בשנת 2019.

ולדימיר בליאק: 2019 ואחורה.

ירון גינדי: כן.

ירון גינדי: אם לעסק מסוים היו בשנת 2019 עודפים מצטברים של מיליון ₪ והוא לא חילק ב-2020 וב-2021 יותר ממיליון ₪, הוא צריך, למרות שהוא חילק דיבידנד על השנים הקודמות, לא להיפגע וכן להיכנס לתחולת החוק.

ירון גינדי: גם מי שחילק ב-2021 דיבידנד כפול לפי סעיף 3(ט1) לא צריך להיפגע.

ירון גינדי: אני משאיר בפני הוועדה שיקול דעת בנוגע לגובה של החברות, כשהיום הגובה הוא 60 מיליון ש"ח.

ירון גינדי: אני חושב שראוי שסכום התקרה הזה יעלה.

ירון גינדי: גם עסקים, וראיתי לא מעט כאלה, שהמחזורים שלהם הם 80 ו-90 מיליון ש"ח, זעזוע הכי קטן בעסק שלהם גורם להם לנזק גדול.

ירון גינדי: בואו נבין שהרווח של מרבית העסקים בישראל הוא שישה עד שמונה אחוז מהמחזור, כשפגיעה משמעותית של 35% במחזור יכולה לקחת עסק גדול שמעסיק המון עובדים בישראל ולפגוע בו.

ירון גינדי: הדבר האחרון הוא עומק ירידת המחזורים.

ירון גינדי: אני מזכיר לכולם שבתקופת הקורונה ניתנו שמונה מענקים - חמש תקופות היו ב-25%, שלוש תקופות היו ב-40%.

ירון גינדי: אני חושב שצריך לשקול כאן את הורדת התקרה מ-35% דרומה.

אלכס קושניר: הגר יהב, מנכ"לית נשיאות המגזר העסקי.

הגר יהב: נושא שהממשלה צריכה להשיב עליו זה העניין של דצמבר, איך מתייחסים לדצמבר.

הגר יהב: אני רוצה לברך על זה שהפעם ניכר שהתאמצו לעשות מנגנון שיעבוד בצורה מהירה ויעילה.

הגר יהב: אני מקווה שזה לא ייגמר בחוק הזה, שזה ייתן דוגמה גם לפעם הבאה.

הגר יהב: אולי אפשר יהיה לעשות דיון מה קורה בפעם הבאה, מה תכנית המגירה לפעם הבאה בה נצטרך לשבת פה שוב, לבקש, לעשות הפגנות, עניינים.

הגר יהב: אנחנו רואים שבסוף הממשלה כן מוצאת לנכון לפצות ולתת מענקים למי שנפגע.

הגר יהב: היינו רוצים לדעת כבר עכשיו מה יהיה בפעם הבאה - נקווה שלא - איך מתמודדים, האם ייקחו את התכנית הזאת כמודל קבוע שמשתמשים בו.

הגר יהב: בואו נייצר לנו את הוודאות בדבר הזה.

הגר יהב: יש סעיף קטן (11) בהחרגות לגבי עסק שבשלושת החודשים לפני מועד תקופת הזכאות דיווח על מחזור עסקאות בשיעור אפס.

הגר יהב: יש עסקים עוד מלפני האומיקרון שעדיין לא התאוששו, כמו עסקים שהתבססו על תיירות נכנסת.

הגר יהב: באוצר אומרים לנו שאי אפשר לעשות החרגות ענפיות.

הגר יהב: צריך לזכור שעסקים שלא הספיקו להתאושש מלפני תקופת האומיקרון לא יקבלו את המענק.

אלכס קושניר: זה נושא שבאמת מחייב פתרון.

הגר יהב: זה נכון שבתקשורת יצא שדיבידנד זו מילה אסורה וגסה שאסור לדבר עליה, אבל מה לעשות שזאת השיטה לחלוקת רווחים, זה לא אמור להיות כעונש.

הגר יהב: אם יש עסק שבמשך כמה שנים לא משך דיבידנד אבל דווקא במשבר ובקורונה זה היה אחד הכלים שלו להתמודד, הוא לא אמור להיענש על זה, במיוחד אם הוא חווה את הירידות.

אלכס קושניר: ניר שפר, איגוד בעלי האולמות.

נירה שפק: אני רוצה לחדד את הנושא של המקדם שיעלה מ-0.4 ל-0.5 לגבי עסקים שהמחזור שלהם מעל מיליון וחצי.

נירה שפק: ראיתי בדיון הקודם שהנציגים של האוצר טענו שהפיצוי שאנחנו אמורים לקבל פה יותר גדול מהפיצוי שהיה בפעמים הקודמות, רק הם שכחו את הנושא של הארנונה ואת הנושא של החל"ת שהיה לנו לעובדים.

נירה שפק: בינואר ובפברואר גם המשכנו לשלם ארנונה וגם העובדים שלנו לא היו בחל"ת.

נירה שפק: גם אם המקדם יעלה מ-0.4 ל-0.5 עדיין נהיה בפיצוי חסר.

נירה שפק: אני רוצה להודות לשר האוצר שנפגש איתנו, לשרת הכלכלה, לסגן השר אביר קארה שמלווה איתנו את כל האירוע, וגם לשר עודד פורר שנרתם פה לסיפור.

נירה שפק: בלי שהם היו דוחפים את כל הנושא לא היינו יושבים פה היום.

אלכס קושניר: יוסי אלקובי, התאחדות מלאכה ותעשייה בישראל.

יוסי אלקובי: בסגר הראשון של הקורונה היה חל"ת, נתנו חל"ת.

יוסי אלקובי: אמנם באומיקרון לא סגרו אותנו, אבל בגלל ההדבקה עובדים של קרוב ל-80% מבעלי העסקים הקטנים והבינוניים לא הגיעו לעבודה והעסקים עדיין שילמו עליהם.

יוסי אלקובי: 35% ירידה במחזור הוא לא נכון.

יוסי אלקובי: המתווה שטוב לסיטואציה שבה אנחנו דנים הוא מתווה "צוק איתן", כי העסקים הקטנים כבר נפגעו בגל הראשון והשני.

יוסי אלקובי: צריך לדון בעסקים הקטנים והבינוניים שזה מנוע הצמיחה של כלכלת מדינת ישראל.

יוסי אלקובי: אנחנו תומכי תעשייה כבדה, אם זה במתכת, אם זה בדפוס, אם זה בכל דבר כזה ואחר.

יוסי אלקובי: צריך לחשוב על איזה שהוא מתווה טוב כך שיישארו אותם עסקים וימשיכו לעבוד, ימשיכו לפרנס את משפחותיהם ולתת שכר לעובדיהם.

יוסי אלקובי: אני חושב שהגיע הזמן לדון רק בעסקים הקטנים והבינוניים, הם המופלים.

אלכס קושניר: רועי כהן, נשיא לה"ב.

רועי כהן: חלק מהאנשים כאן בוגרים של תקנות הפיצוי בכל השלבים של משבר הקורונה.

רועי כהן: אני חושב שאסור שיהיו עוד פעם מקרים של עשרות אלפי עסקים שנופלים בין הכיסאות בעקבות חוסר מחשבה וחוסר הבנה של העולם העסקי.

רועי כהן: להגיד שהעסקים שלקחו דיבידנד לא יהיו זכאים לקבל פיצוי למרות שיודעים שהם ירדו בהכנסות, זה לבוא ולהגיד, "חברים, לא משנה מה היה לכם בעבר, אנחנו מענישים אתכם על זה שניסיתם לשרוד בתקופת הקורונה".

רועי כהן: כבוד היושב-ראש, עסק שיש לו ירידה של 35% זה עסק שלא יכול לחיות, לכן הדרישה שלנו היא שקודם כל נחזור למסגרת שהייתה, של 25%, ובצורה כזאת או אחרת נאפשר לעסקים לשרוד את התקופה.

רועי כהן: ב-26 בנובמבר כבוד ראש הממשלה נפתלי בנט עשה מסיבת עיתונאים שבה הוא אמר לא לנסוע לחו"ל, לא לעשות אירועים, לא להתקהל, שיש פה זן חדש שבצורה כזאת או אחרת מאיים על בריאות הציבור.

רועי כהן: חודש דצמבר כאילו נעלם מהפיצוי לאותם עסקים.

רועי כהן: החמור ביותר זה לבוא ולהגיד שאותם ענפים שנפגעו פגיעה רוחבית לאורך כל תקופת הקורונה, לא רק מהגל החמישי, לא יהיו זכאים לקבל פיצוי.

רועי כהן: אני לא מבין מאיפה המחשבה הזאת לבוא ולהגיד לאנשים, "תשמעו, העסק שלכם ירד בכמעט 100% מההכנסות אבל לא תהיו זכאים לפיצוי כי זה רק עבור אותם חודשים שהגל החמישי השפיע".

רועי כהן: אני חושב שצריכה להיות פה מדיניות של יד רחבה, מדיניות שבאה ואומרת: בואו נעזור לאותם עסקים, נאפשר להם באמת לשרוד את התקופה הזאת.

רועי כהן: אנחנו גם ככה מדברים על פיצוי שמגיע חצי שנה אחרי הפגיעה.

רועי כהן: זה לא פיצוי בזמן אמת כמו שכל חברי הכנסת האלה הבטיחו בזמן שהם היו באופוזיציה.

רועי כהן: אני מבקש ממך, כבוד היושב-ראש, בוא לא נעשה את הטעויות שעשינו תוך כדי תנועה בגל הראשון, השני והשלישי כלפי אותם עסקים שמבקשים לקבל פיצוי.

רועי כהן: אני מדבר איתך על העסקים שבסופו של דבר אנחנו יודעים שירדו ההכנסות שלהם.

רועי כהן: אפשר לבדוק את זה, זה לא משהו שאי אפשר לבדוק.

רועי כהן: במס הכנסה יודעים להגיד שהם נפגעו.

רועי כהן: להגיד שבגלל שההכנסות שלהם גדלו ב-10%, או בגלל שהם לקחו דיבידנד של 100,000 שקל הם לא יקבלו - זאת לא המטרה.

רועי כהן: אני בטוח שזאת לא המטרה שלך, כבוד היושב-ראש, וזאת לא המטרה של אף אחד מחברי הכנסת כאן.

רועי כהן: המטרה היא באמת לבוא ולעזור.

רועי כהן: כל הדברים שהכניסו הפעם לא היו בפעם הקודמת.

רועי כהן: מנסים במשמרת שלך, כבוד היושב-ראש, להכניס דברים שלא היו לפני כן.

רועי כהן: במקום להקל מחמירים את התנאים.

רועי כהן: אני מבקש מכם, מכל חברי הכנסת שנמצאים פה, לבוא ולהסתכל בלבן של העיניים של אותם עשרות אלפי עסקים שנפגעו בגל החמישי, להגיד להם: "אנחנו דווקא נבוא ונקל עליכם, נאפשר לכם לקבל את זה כמה שיותר מהר, נאפשר לכם לקבל את זה בצורה הכי יעילה והכי ידידותית".

רועי כהן: לא התייחסנו, אדוני היושב-ראש, לסכומים.

רועי כהן: אחרי שהכניסו גם את הפטור מארנונה, גם את ההוצאות הקבועות, גם את המענק הסוציאלי ואת מענק שימור העובדים הגיעו לסכום של 2,000 שקלים.

רועי כהן: אף אחד לא יודע איך זה יכול להיות.

רועי כהן: רק מענק הוצאות קבועות היה 4,000 שקל.

רועי כהן: מאיפה מגיעה המחשבה שאנשים לא יהיו זכאים לקבל את מה שהם קיבלו לפני כן?

רועי כהן: במקום להעלות את הסכום הורידו אותו.

רועי כהן: אנחנו מבקשים חשיבה מחודשת לגבי הסכומים, חשיבה מחודשת לגבי התנאים שהוספו, ואנחנו נשמח להיות עזר בחקיקה הזאת.

רועי כהן: אדוני היושב-ראש, בטח גם אתה רצית שהפיצוי יהיה בזמן אמת.

רועי כהן: היה מצופה שאחרי גל ראשון, שני, שלישי, רביעי אנשים יזכו בזמן אמת לקבל פיצוי.

אלכס קושניר: רונן סולומון, איגוד לשכות המסחר.

רונן סולומון: הנושא המהותי ביותר שנכנס כרגע והוא קריטריון פסול זה נושא הדיבידנד.

רונן סולומון: צריכים להבין שבתחילת ינואר-פברואר 2020 בכלל לא הייתה קורונה.

רונן סולומון: מדובר היה אז בדיבידנד שחילקו על רווחים של 2019.

רונן סולומון: צריך לזכור שגם אם חילקו דיבידנד במהלך שנת 2020, אחרי שהתחילה הקורונה, רוב בעלי השליטה לא מושכו משכורות וזאת הייתה ההכנסה היחידה שלהם, לכן אי אפשר להעניש אותם על זה שהם משכו דיבידנד במהלך 2022 או במהלך 2021 ו-2020.

רונן סולומון: זה מהלך לגיטימי, מהלך שמקובל בעסקים.

רונן סולומון: הוועדה הזאת דנה רבות בנושא של רווחים כלואים.

רונן סולומון: כל הזמן מעודדים עסקים למשוך רווחים, לכן הקריטריון של הדיבידנד הוא פסול וצריכים להסיר אותו.

אלכס קושניר: אילן זגדון, פורום מסעדות דרום.

אילן זגדון: תודה על כל מה שאתם עושים, ותודה לאביר קארה על כל מה שהוא עושה.

אילן זגדון: אני מסעדן.

אילן זגדון: ב-6%,7%, 10% העסק שלי מתחיל לקרטע.

אילן זגדון: אני לא רוצה לדבר על מה קורה ב-15% וב-20%.

אילן זגדון: ב"צוק איתן" נתתם מתווה מבורך שנתן מענה מהיר לירידה במחזור - אנחנו מכירים את זה מהפגיעות שלנו במלחמות בדרום שקיבלנו את הכסף מהר.

אילן זגדון: מאיפה ה-35% שמופיעים פה?

אילן זגדון: כשליוויתי את כל החברים פה בכל הדיונים שהיו עם משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה תמיד ביקשתי שזה יהיה על 20%, על 25%.

אילן זגדון: מסעדה ב-35% היא כבר היסטוריה, היא כבר לא קיימת.

אילן זגדון: אני חושב שצריך לתת את האופציה של דצמבר-ינואר, מה שייתן מתווה גם לעסקים שנפגעו בחודשים האלה יותר, ואופציה של ינואר-פברואר למסעדנים ולאחרים.

אילן זגדון: הנקודה העיקרית שלי היא 25%, אפילו 20%.

אילן זגדון: בואו נקווה שזה המתווה האחרון ולא נצטרך יותר להגיע למתווה קורונה של אומיקרון או זנים אחרים, פשוט נגמור את זה בטעם מתוק בפעם הזאת.

אלכס קושניר: ציפורה נטל, בבקשה.

ציפורה נטל: אני חושבת שהצרות של המלונאים בתיירות נכנסת הן צרות גדולות מאוד.

ציפורה נטל: היינו סגורים מתחילת הקורונה, למעט שבועיים ביולי 2021.

ציפורה נטל: חשבו לפתוח בנובמבר, אבל בגלל האומיקרון מצאנו את עצמנו סגורים.

ציפורה נטל: תבינו שאין חל"ת וארנונה משלמים מיולי מלא.

ציפורה נטל: נכון שאושר לנו לפני כמה חודשים מענק ממשרד התיירות, אבל רק עכשיו הוא מוגש, עוד לא ראינו את הכסף.

ינון אזולאי: אתם גם לא יודעים עדיין כמה תקבלו, נכון?

ציפורה נטל: אנחנו כבר יודעים, כבר נסגר הסיפור והוגש.

ציפורה נטל: הוא הוגש בשיתוף פעולה איתנו, בתרומה שלנו.

ציפורה נטל: אנחנו עוד נצטרך לדבר על חודשים שבכלל לא קיבלנו כלום - על חודש יוני שלא קיבלנו כלום, על המענקים המצחיקים שקיבלנו בשנת 2021 ירושה מהממשלה הקודמת.

ציפורה נטל: כולם דיברו על הדיבידנד.

ציפורה נטל: ברור שהמלונות לא לקחו דיבידנד כשהתחיל משבר הקורונה, הם לא יכלו להרשות לעצמם לקחת דיבידנד.

ציפורה נטל: בינואר ובפברואר 2020 עדיין לקחו.

ציפורה נטל: אגב, בינואר הייתה עלייה של 8% בתיירות הנכנסת ובמחזורים של בתי המלון.

ציפורה נטל: בינואר 2020 חילקו דיבידנד בגין רווחים של 2019 שהיו מצוינים.

ציפורה נטל: אני לא יודעת אם תורידו בכלל את כל סעיף הדיבידנד, אבל בטח שאת ינואר ופברואר לפני תחילת הקורונה צריך להוריד.

ציפורה נטל: כמו שכללתם את ינואר ופברואר 2022, ככה צריך להוריד את ינואר ופברואר 2020 כשעוד לא התחילה הקורונה ועבדנו במלוא התנופה.

ציפורה נטל: ינואר ובפברואר 2020 הם אותו דבר כמו ינואר ופברואר 2019.

אביר קארה: בסוף פברואר לא הייתה לכם ירידה יותר גדולה?

ציפורה נטל: הייתה ירידה קטנה.

ציפורה נטל: במחזורים לא הייתה עדיין ירידה.

ציפורה נטל: אם אתה לוקח את ינואר ואת פברואר ביחד, ינואר ופברואר 2020 יותר גבוה מינואר ופברואר 2019.

אביר קארה: אם נאמץ את ההצעה של ירון להעלות ב-10% את מחזור הבסיס של 2019 - -

ציפורה נטל: אין בעיה, זה בסדר גמור.

ינון אזולאי: זה רק להם, לא לכולם.

ציפורה נטל: הייתה גם הצעה לגבי מה שיותר גבוה.

אלכס קושניר: היו פה הרבה מאוד הצעות, גם בדיון הקודם וגם עכשיו.

אביר קארה: מבחינה תפעולית זה פשוט יותר קל.

ציפורה נטל: לנו אין התנגדות בנושא הזה.

ציפורה נטל: בינואר 2022 הייתה התפוסה הכי נמוכה, יותר מינואר 2021, של 4%.

ציפורה נטל: כששאלתי את כל חברי האיגוד שלנו, את כל המלונות אם יש להם ירידה של מעל 80% בינואר ובפברואר, הם אמרו שכן.

ציפורה נטל: נכון שאמרו שבמידה ונצטרך נקבל על ינואר ופברואר עוד מענקים ממשרד התיירות, אבל ההליך מול משרד התיירות הוא מאוד קשה.

ציפורה נטל: עכשיו רק הגשנו את יולי-דצמבר.

ציפורה נטל: המקדם של 0.2 לא מספק, כי יש ארנונה שאנחנו משלמים מלא, יש לנו את העובדים שנמצאים.

ציפורה נטל: אנחנו לא משחקים יו-יו עם העובדים, אנחנו אחראים.

ציפורה נטל: המקדם חייב להיות יותר גבוה.

ציפורה נטל: ההליך הזה יותר קל מאשר ההליך עם משרד התיירות.

אלכס קושניר: ישראלה שטיר, בבקשה.

ישראלה שטיר: אני מדברת על ענף שמשום מה לא זכה לשום התייחסות מאז תחילת הקורונה, הענף של תערוכות וכנסים מקצועיים שהוא ענף עונתי.

ישראלה שטיר: בשביל תערוכה, כנס מקומי או כנס בינלאומי צריך להתחיל לעבוד שמונה חודשים או עשרה חודשים מראש.

ישראלה שטיר: זו שנה שלישית שהמחזורים של כולנו ירדו בין 80% ל-95%.

ישראלה שטיר: אתם באים ורוצים להשוות את האומיקרון ל-2019, אבל מה אם ב-2019 לא הייתה תערוכה ולא היה כנס?

ישראלה שטיר: עם מה תשוו את זה?

ישראלה שטיר: עם אפס?

ישראלה שטיר: את התערוכה הגדולה מאוד שהתקיימה לפני שבוע באקספו תל אביב והייתה צריכה להתקיים בסוף נובמבר 2019 דחינו לפברואר 2022, כשגם בפברואר 2022 אי אפשר היה לקיים אותה.

ישראלה שטיר: בינתיים אנחנו מעסיקים עובדים, משלמים משכורות.

ישראלה שטיר: בדרך גם נושרים הרבה מאוד לקוחות.

ישראלה שטיר: התערוכה שהייתה אמורה להתקיים בנובמבר התקיימה רק במאי.

ישראלה שטיר: אם תשוו אותנו ל-2019 לא נקבל שום דבר.

ישראלה שטיר: לא יכול להיות שלא תהיה התייחסות לענפים עונתיים.

ישראלה שטיר: אנחנו הצענו שתיקחו את 2019 כולה ותחלקו בשש, שתלכו על ממוצע, כי לעסקים עונתיים אי אפשר לחשב את מה שמגיע בצורה אחרת.

ישראלה שטיר: אנחנו מבקשים שתהיה אלינו התייחסות פעם אחת לפחות, אחרת הענף שלנו כולו ייסגר, לא נצליח להחזיק מעמד.

ישראלה שטיר: אנחנו עד עכשיו משכנו.

ישראלה שטיר: אנחנו לא יכולים למשוך יותר.

ישראלה שטיר: כל האירועים שתכננו למאי, יוני ויולי לא מתקיימים בגלל האומיקרון שהיה בתחילת השנה.

ישראלה שטיר: אי אפשר לארגן אירוע מהסוג שאנחנו מארגנים בתקופה של חודש.

ישראלה שטיר: זה לא מלון שפותחים ואפשר להגיע, זה מצריך תכנון של לפחות שמונה חודשים מראש.

ישראלה שטיר: אני מבקשת שתתנו לנו התייחסות מיוחדת, ממש מתחננת.

אלכס קושניר: עודד בבאי, בבקשה.

עודד בבאי: אני חושב לעצמי למה אנחנו פה, למה מתעללים בנו כל כך, מה עשינו.

עודד בבאי: אנחנו עכשיו כמו העניים שנמצאים בכביש ומושיטים יד, כמו מקבצי נדבות.

עודד בבאי: אנחנו משלמים את המסים שאתם חיים מהם.

עודד בבאי: מה הקטע שלכם, אתם לא עושים לנו טובה.

עודד בבאי: ג'ון מיינארד קיינס, הכלכלן הכי גדול במאה ה-20 אמר שבזמני משבר הממשלות חייבות לעזור לשחקנים החלשים.

עודד בבאי: אדוני היושב-ראש, אנחנו עכשיו השחקנים החלשים שמניעים את הכלכלה.

אלכס קושניר: ומה לגופו של החוק?

עודד בבאי: מה זה 35% ירידה?

עודד בבאי: לי יש ירידה של 20% ואני בכל זאת מופסד.

עודד בבאי: ענף האופנה הוא ענף שונה, הוא לא הייטק.

עודד בבאי: אנחנו לא הייטקיסטים, חברים.

עודד בבאי: אני מבין שאנשי האוצר הם מאוד חכמים, הם למדו כלכלה, אבל הם לא ניהלו עסק.

עודד בבאי: אני מציע שכשהם נכנסים לתפקיד הם יעבדו אצל עצמאי לכמה ימים כדי שיבינו אותנו, כדי שיבינו איך אנחנו מנהלים את העסק, כדי שיראו כמה אנחנו מרוויחים, כמה קשה לנו.

ולדימיר בליאק: עודד, יש כאן אנשים שגם היו עצמאים.

עודד בבאי: מעט מאוד.

עודד בבאי: אולי עורכי דין.

עודד בבאי: ככל שתענו אותנו כך נתחזק.

עודד בבאי: אנחנו כעצמאים מבינים עכשיו כמה שאנחנו נעשקים על ידי הרשויות, איך במשך שנים לא היה מי שחשב עלינו.

עודד בבאי: אנחנו היינו בשנתיים האחרונות החיילים שלכם, אבל אתם הפקרתם אותנו בשטח.

עודד בבאי: כשאנחנו פצועים ומדממים אתם יושבים פה חצי שנה ומעבירים זמן בלי לקבל החלטה.

עודד בבאי: אני לא מבין אתכם, אנשים איבדו את הבתים שלהם ואתם יושבים לי פה בניחותא ומחליטים 35%, 25%, מתווה צוק איתן.

עודד בבאי: חברים, גם בירידה של 15% העסק מתמוטט, אפילו ב-10%.

עודד בבאי: לפחות תבטלו את ההוצאות הקבועות, את הארנונה העסקית שגם ככה מנופחת, היא פי 15 מהארנונה של מגורים.

עודד בבאי: תגידו לי אם אני לא צודק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: צודק.

אלכס קושניר: יורם מועלמי, העמותה לצמצום פערים.

יורם מועלמי: אני רוצה להתייחס לכמה סוגיות עקרוניות ומשפטיות שקשורות להצעת החוק.

יורם מועלמי: אני מבקש לדעת מה הקריטריונים שקבעו את המענקים האלה, איך הגעתם ל-3,750 שקל לעסק עד 100,000 שקל, מי קיבל את ההחלטה ברשות המסים או במשרד האוצר להגיע לסכום הזה.

יורם מועלמי: זה סכום שאפילו לא משקף ב-35% דמי קיום מינימאליים, שכר מינימום.

יורם מועלמי: 3,750 שקל פה זה לחודשיים.

יורם מועלמי: 1,800 שקל פיצוי לחודש זה לעג לרש.

יורם מועלמי: חשבון החשמל שלי בינואר-פברואר 2022, שאלה היו החודשים הכי קרים במשך 80 שנה, הגיע לכמעט 2,000 שקל.

יורם מועלמי: אני מניח שיהיה דיון מעמיק על העניין הזה של 35%.

יורם מועלמי: במענקים של 2020 הקביעה הייתה לפי 25%, רק אחרי זה זה גדל ל-40%.

יורם מועלמי: ב-35% העסק קורס כלכלית, לכן צריך להוריד את זה למדרגה של 25%.

יורם מועלמי: אני מייצג את העמותה לצמצום פערים שעתרה לבג"ץ על המענקים של הקורונה.

יורם מועלמי: בהצעת החוק שהצענו היה סעיף של החזר דיפרנציאלי שאני מבקש להכניס אותו גם פה.

יורם מועלמי: מה הכוונה?

יורם מועלמי: שאם ייקבע 25% ואותו בעל עסק יצטרך להחזיר כסף, הוא יחזיר את החלק היחסי.

יורם מועלמי: דרך אגב, זה נמצא בסעיף 13(א) לחוק צמצום פערים שמדבר על ההחזר של החלק היחסי.

יורם מועלמי: אפשר להכניס את העניין של החזר הדיפרנציאלי מהסיבה של תכלית החוק.

יורם מועלמי: החוק הזה בא לסייע לעצמאים.

יורם מועלמי: אם תקבעו כרגע שזה יעלה מ-3,750 ל-6,000 שקל לחודשיים ובסוף הוא ירד בהכנסות ב-15%, הוא יחזיר 10 חלקי 25%, לא את כל המענק.

יורם מועלמי: לא הייתה התייחסות לנושא של עסקים פטורים, הייתי רוצה לראות איך זה מתבטא.

יורם מועלמי: אם אתה משווה את 2022 ל-2019 ו-2020 ובאותה תקופה הבן אדם היה חולה, נפגע בעבודה, קרה לו משהו, איך תתייחס לדבר הזה כשהוא יבוא וימלא את הבקשה?

שלמה קרעי: ההחזר הדיפרנציאלי צריך להיות גם לגבי מענקים קודמים של שנים קודמות.

יורם מועלמי: בניגוד לפעמים הקודמות שהם היו צריכים להתמודד עם כל כך הרבה מענקים ופעימות, פה מדובר על מענק חד פעמי ואין בעיה מבחינה תפעולית להפעיל את העניין הזה של המנגנון הדיפרנציאלי.

שלמה קרעי: נעמה צדקיהו, בבקשה.

נעמה צדקיהו: אני מסעדנית שמעסיקה כ-70 עובדים.

נעמה צדקיהו: עצם העובדה שאני יושבת פה קצת מביכה אותי ואת חבריי העצמאים, כי לא נועדנו לבקש נדבות ולא נועדנו לדרוש.

נעמה צדקיהו: אנחנו לא רוצים כלום מהמדינה למרות שהיא שותפה ב-50% מההכנסות שלי, אנחנו פשוט רוצים שלא יפריעו לנו לעבוד.

נעמה צדקיהו: אם דיברנו על מתווה "צוק איתן" של 25%, אז זה המתווה שאמור להיות.

נעמה צדקיהו: למה משחקים איתנו עכשיו משחקים?

נעמה צדקיהו: למה עושים לנו את כל הדברים האלה שלא נקבל?

נעמה צדקיהו: יצאתי מהישיבה הקודמת קצת בתחושה כואבת.

נעמה צדקיהו: כשראיתי איך כולם מתקוטטים בחצי השעה הראשונה של הישיבה כאב לי, צרב לי בלב.

נעמה צדקיהו: עזבתי עכשיו שתי מסעדות שזקוקות לי.

נעמה צדקיהו: אנשים רבים על מי נתן מה, על כמה נתן.

נעמה צדקיהו: חבר'ה, אנחנו גוססים.

נעמה צדקיהו: ענף המסעדות הוא ענף שעומד בפני קריסה.

נעמה צדקיהו: אם הגעתי למצב שאני ממלצרת ועושה פוליש, וזה לא העניין שזה לא לכבודי, זה אומר שאנחנו נמצאים במצוקה נוראית.

נעמה צדקיהו: אנחנו מבקשים את ההכרה הזאת, אנחנו דורשים את מה שמגיע לנו.

נעמה צדקיהו: כשאמרתי לך, כבוד היושב-ראש, שאנחנו נמצאים באירוע חצי שנה, אמרת: "חבר'ה, אנחנו סך הכל חודשיים-שלושה באירוע".

נעמה צדקיהו: יש הבדל מאוד מהותי בין הסקטור הציבורי לסקטור הפרטי.

נעמה צדקיהו: לסקטור הציבורי אין מושג של זמן, ממד הזמן הוא ערטילאי.

נעמה צדקיהו: בסקטור הפרטי ממד הזמן הוא ממד חשוב, עליו יקום וייפול עסק.

נעמה צדקיהו: אם אני לא אבדוק אם יש לי איזו שהיא בעיה אופרטיבית בעסק ואחשוב על איך לצאת מהבעיה, אני יכולה לקרוס.

נעמה צדקיהו: כשמדברים על ענף המסעדות מדברים על אחוזי רווח שנשחקו עם השנים.

נעמה צדקיהו: היום אנחנו בקושי עומדים על 7% ו-8% רווח.

נעמה צדקיהו: עלות העובדים מטורפת, עלות המוצרים מטורפת.

נעמה צדקיהו: עד כמה אני יכולה להעלות עכשיו את מחיר הפסטה שתבוא לאכול אצלי?

נעמה צדקיהו: יש פה דברים שאנשים לא לוקחים בחשבון.

נעמה צדקיהו: כשיושבים מולי נציגי האוצר ומדברים על כך שהייתה לנו ירידה בכוח אדם, שהיה לנו חיסכון, מאיפה הנתונים האלה, ריבון העולמים?

נעמה צדקיהו: חודש ינואר הוא חודש ארור מבחינתי, ינואר השחור.

נעמה צדקיהו: בחודש ינואר ירדתי ב-50% בהכנסות שלי, כשבפועל שילמתי 100% הוצאות קבועות.

נעמה צדקיהו: כמו שאמר חברי עודד, הארנונה העסקית מטורפת.

נעמה צדקיהו: ידידי הנחמד, אתה הצבעת על 3,000 שקל חשמל, אבל אני שילמתי 30,000 על חשמל כשהעסק היה כמעט שומם וריק.

נעמה צדקיהו: עסק שאין לו יציבות אין לו היתכנות.

נעמה צדקיהו: אנחנו צריכים יציבות, צריכים שקט.

נעמה צדקיהו: אני סומכת על עצמי, אני יודעת לנהל את שני העסקים שלי בצורה נפלאה, אני נותנת אוכל לכמעט 80 עובדים.

נעמה צדקיהו: תנו לי לנהל את העסקים שלי כמו שאני יודעת, אני טובה בזה, רק אל תפריעו לנו.

נעמה צדקיהו: מגיע לנו 20% בזכות ולא בחסד.

נעמה צדקיהו: אנחנו רוצים שתתנו לנו להמשיך, כי אנחנו אלה שנושאים את הכלכלה הישראלית על הכפיים, אנחנו אלה שמניעים את המשק.

נעמה צדקיהו: מעולם לא סגרתם לנו תקציב, לא צבעתם עבורנו שום דבר, לא נכנסנו לשום חוק.

נעמה צדקיהו: תנו לנו לעבוד בשקט, תנו לנו את מה שמגיע לנו.

נעמה צדקיהו: צריך שתהיה תכנית מגירה, כי אוטוטו מגיעים לסבב הבא.

נעמה צדקיהו: לא שאני מזלזלת, אבל לא נעים לי לשבת פה, לא לכבודי לשבת פה ולקבץ נדבות.

נעמה צדקיהו: ישבתי פה 30 שנה כנציגת ממשלה.

נעמה צדקיהו: תחשבו פתוח, תחשבו מחוץ לקופסה, תכינו את עצמכם ליום שלמחרת.

נעמה צדקיהו: אם אני לא אתן שכר ל-70 עובדים אני אעמוד בפני תלונה.

נעמה צדקיהו: תודה, כבוד היושב-ראש, שהאוזן שלך קשובה, שהלב שלך פתוח.

נעמה צדקיהו: בבקשה תחשבו איך אנחנו יוצאים מהמעגל הזה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: צמרת אביבי, בבקשה.

צמרת אביבי: שר האוצר כתב בפייסבוק: "עצמאים, בואו תראו, אנחנו מקדמים את החוק של האומיקרון, הוא הראשון במושב הזה".

צמרת אביבי: תגידו, אתם חושבים שאנחנו חסרי השכלה מינימאלית שאתם זורקים לנו פירורים ואנחנו נגיד שזאת ארוחה מדושנת?

צמרת אביבי: מה קורה פה?

צמרת אביבי: אביר, אתה עובר במסדרונות ולא מתייחס, אבל גם אני מייצגת פה ענף, גם אני סגנית של רועי.

צמרת אביבי: אנחנו יודעים שהדברים נתפרו מעל הראש שלנו.

צמרת אביבי: אביר, אם אתה יושב על טיקט העצמאים, תייצג את כל העצמאים, כולל אותי, כולל את אורן, כולל את שלומי, כולל את דותן, כולל את גיא, כולל את יורם, כולל את רועי, ותזמין את כולנו לפגישות.

צמרת אביבי: אל תצחק בבוז, אתה פשוט מזלזל בנו בצורה שיטתית.

צמרת אביבי: תודה רבה לך על הרפורמה שעשית שתעזור ל-40,000 עסקים, הרפורמה לרישוי עסקים, אבל בוא תדבר על הדבר העיקרי שאנחנו זועקים בפניך מיוני 2021.

אביר קארה: אני מבקש ממך לא לפנות אלי.

צמרת אביבי: אם לא לפנות אליך, למי כן?

צמרת אביבי: אם אתה לא יכול לייצג את כלל העצמאים תתפטר.

צמרת אביבי: אתה זה שתפרת את זה מעל הראש שלנו.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את דיוני הוועדה.

אלכס קושניר: צמרת, בבקשה.

צמרת אביבי: אם באתם על טיקט של ממשלת שינוי, בואו תעשו שינוי עם העניין של הפיצויים, עם החזרי המענקים.

צמרת אביבי: יש פה 160,000 עצמאים שקשה להם מאוד להחזיר את המענקים.

צמרת אביבי: אני מצפה שכלל חברי הכנסת שהם על טיקט של עצמאים יתנהגו בצורה ממלכתית וייצגו את כולם.

אלכס קושניר: חבר הכנסת ולדימיר בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: בישיבה הקודמת העליתי כמה נקודות.

ולדימיר בליאק: הבוקר כשהקשבתי בקשב רב לידידי ירון גינדי, נשיא לשכת יועצי המס, זה כאילו שאני והוא הקראנו מאותו דף.

ולדימיר בליאק: למה העלינו את אותן הנקודות?

ולדימיר בליאק: כי ירון במשך הרבה מאוד שנים מייצג אלפי לקוחות.

ולדימיר בליאק: לא הגעתי לרמה של ירון, אבל במשך 15 שנה ייצגתי מאות לקוחות.

ולדימיר בליאק: אנחנו מכירים את השטח, אנחנו מכירים את האנשים, אנחנו מכירים את העסקים, אנחנו יודעים מה הוא דיבידנד, מה הוא סעיף 3(ט1), איך זה משפיע, מה היא תקופת הבסיס.

ולדימיר בליאק: אני פונה מכאן למשרד האוצר ולרשות המסים להקשיב לנו.

ולדימיר בליאק: אני מבקש להקשיב לנו, כי לא במקרה ולא לשווא אנחנו אומרים את הדברים האלה.

ולדימיר בליאק: אנחנו מכירים את העסקים, אנחנו מבינים את העסקים, ויש נקודות שאנחנו חייבים לתקן במתווה למען ציבור העצמאים.

אלכס קושניר: דותן סופר, יו"ר איגוד מתקיני מערכות אבטחה ותקשורת, בבקשה.

דותן סופר: מדברים פה על פיצוי של 300,000 שקלים, אבל אם תחלקו את זה בארבעה חודשים של האומיקרון מדובר על גרוש וחצי.

דותן סופר: חבר'ה, קפה בעסק זה מה שמקבלים מהמדינה.

דותן סופר: אני שומע את שר האוצר אומר שיש לנו עודף תקציבי של 32 מיליארד שקלים.

דותן סופר: 20 מיליארד מתוך זה הם עודפי מסים ששילמו העצמאים.

דותן סופר: אנחנו מהווים 60% מההכנסות.

דותן סופר: אנחנו לא מבקשים את כל ה-20 מיליארד, אנחנו מבקשים שתקצו מתוך ה-20 מיליארד שלושה מיליארד במקום מיליארד וחצי.

דותן סופר: תשקיעו בעצמאים חזרה, כי העצמאים במשך שנתיים קרסו.

דותן סופר: במשך 74 שנים אין חוקי עצמאים.

דותן סופר: מדברים פה על מענק, אבל זה כסף שהפקדנו אותו עבורכם שאתם צריכים להחזיר עכשיו.

דותן סופר: ה-25% או 35% מתקשרים לעניין התקציב.

דותן סופר: אני מבין שרשות המסים מקשה, רוצה לשלם בסופו של דבר כמה שפחות, אבל אנחנו רוצים לקבל כמה שיותר.

דותן סופר: אנחנו לא מדברים על 10% ירידה כמו שאמר פה אילן שגם ב-10% מסעדה יכולה לקרוס, אבל לפחות 20%.

דותן סופר: למדנו בשנתיים האחרונות להקטין את עצמנו.

דותן סופר: כולם פה אומרים 25%, אבל מגיע לנו לפי ירידה של 20% מינימום, אם לא פחות.

דותן סופר: אתם צריכים עכשיו כשאתם יכולים, כשיש את האפשרות למדינת ישראל, כשיש צמיחה, כשיש גירעון אפסי, כשיש עודפי תקציב, לשים את הכסף חזרה לבעלי העסקים בישראל, כי זה הכסף שמלכתחילה הופקד אצלכם.

דותן סופר: חברי הכנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה, אל תכניסו אותנו לפוליטיקה.

דותן סופר: עבור העצמאים תעשו כאחד.

דותן סופר: תאחדו את הבית הזה פעם אחת עבורנו.

דותן סופר: אנחנו האזרח, אנחנו צעקת העם, אתם נבחרי הציבור.

דותן סופר: צמרת פה צעקה מדם ליבה.

דותן סופר: אולי הדברים שלה יצאו קצת מהקשרם, אבל זה היה מדם ליבה.

דותן סופר: אנחנו מרגישים פגועים ממדינת ישראל.

דותן סופר: למדינת ישראל אסור לאפשר לנו להרגיש פגועים, אנחנו הקטר.

דותן סופר: ברגע שהקטר לא יצליח לנסוע כי לא יתדלקו אותו כמו שצריך המדינה תקרטע.

דותן סופר: העצמאים הם הראשונים שנפגעים מעליות המחירים במדינה.

דותן סופר: הכסף שאנחנו מבקשים כרגע לקבל הוא עזרה לאנשים.

דותן סופר: אתם מדברים על חודשיים של פיצוי על האומיקרון, אבל השיא של הפגיעה הכלכלית היה בנובמבר-דצמבר, לא בינואר- פברואר.

דותן סופר: העסקים הם הראשונים שנפגעים, והם נפגעים בגלל פאניקה של הציבור.

דותן סופר: נובמבר-דצמבר חייב להיכנס לחוק, זה מה שמגיע.

דותן סופר: בהתחלה אמרתם כלום, אבל אז אמרתם שניפגש באמצע ונקבל חודשיים.

דותן סופר: זה לא נכון שניפגש באמצע.

אלכס קושניר: גיא גולן, מסעדן, בבקשה.

יאיר גולן: לא מעניינת אותי הפוליטיקה, מה שחשוב לי זה העצמאים.

יאיר גולן: ציבור העצמאים אינו מסכים עם המתווה הנוכחי של פיצוי האומיקרון.

יאיר גולן: לא רק שהמתווה הגיע באיחור רב לעצמאים, גם המתווה מחורר ומבזה.

יאיר גולן: מענק הסיוע הינו מענק חד פעמי ובסכומים זעומים שאין בהם כדי לשקף ולו מקצת מהנזקים הכספיים שבהם נשאו בעלי העסקים הקטנים במהלך תקופת גל התחלואה החמישי.

יאיר גולן: למרות שגל האומיקרון החל ב-26 בנובמבר אתם מסכימים לפצות רק את ינואר ופברואר.

יאיר גולן: למה?

יאיר גולן: אין בסכומים המוצעים לעוסקים כדי לכלול מענק סוציאלי, מענק השתתפות בהוצאות קבועות, מענק עידוד, תעסוקה ופטור מארנונה כמו שהובטח בהודעת שר האוצר בנושא.

יאיר גולן: אנו דורשים לשנות את המתווה כך שיהיה רף פגיעה של 25% ירידה במחזור, לא 35%.

יאיר גולן: למה?

יאיר גולן: כי למעגל הזה של 25% ייכנסו עוד אלפי עצמאים שיהיו זכאים.

אלכס קושניר: אורן בוטא, בבקשה.

אורן בוטא: תודה לחברי הכנסת שנמצאים כאן, ותודה מעומק הלב לכל עצמאי ועצמאית שהגיעו לכאן על חשבון זמנם.

אורן בוטא: אנחנו בתנועת העצמאים רואים את החוק הזה כחוק שבעצם נועד להתאים את עצמו למסגרת של מיליארד שקל.

אורן בוטא: שר האוצר לא נמצא כאן כי החוק הזה גרוע.

אורן בוטא: לא רוצים להתהדר בחוק גרוע.

אורן בוטא: ציפיתי שבדיון השני הוא יגיע.

אורן בוטא: כנראה שגם לדיון של ההצבעות מחר הוא לא יגיע.

אורן בוטא: כבוד היושב-ראש, גם אם זה ייקח עוד שלושה ימים שפקידי האוצר ופקידי רשות המסים ישבו עד שיצא עשן לבן וידונו איך לתקן, איך להעלות את הסכומים ב-50% - מה שעדיין לא יהיה כמו המענקים של 41 מיליארד שקל שקיבלנו בממשלה הקודמת - זה עדיין לא ייקרא חוק פיצוי.

אורן בוטא: אני רוצה להסיר את המילה "מענק" מסדר היום.

אורן בוטא: זה לא מענק, זה פיצוי.

אורן בוטא: אתה יודע, מר אלכס קושניר, שאנחנו שילמנו באפריל שמונה מיליארד שקל מס הכנסה למדינת ישראל.

אורן בוטא: מיליארד השקל על הפרק כרגע זה באמת לעג לרש.

אורן בוטא: פקידי האוצר ופקידי רשות המסים שאנחנו משלמים את המשכורות שלהם עושים את העבודה שלהם לא מספיק טוב כדי לטפל במגזר העסקי, לטפל בנו העצמאים שאנחנו מעסיקים מיליון 800,000 עובדים.

אורן בוטא: 60% מהמסים משולמים על ידנו.

אורן בוטא: סך הכל אנחנו רוצים שיבטלו את חריגים מס' 11 ו-12 בחוק.

אורן בוטא: אנחנו לא רוצים שיפגעו באלה שעם המענקים הקודמים עלו ב-10%, ואנחנו רוצים שיתנו לנו את נובמבר-דצמבר כתקופה נוספת.

אורן בוטא: אתה תראה, מר קושניר, שאתה תגיע כך לשלושה-ארבעה מיליארד שקל.

אורן בוטא: אני לא מזלזל בסכומים כאלה, אבל שמונה מיליארד שקל גביתם מאיתנו.

אורן בוטא: הכסף הזה יחזור למשק, יטיב עם העובדים שלנו, יטיב עם כולם, יעזור לצמיחה, יילחם ביוקר המחייה.

אורן בוטא: אני מקווה שחברי הכנסת מהאופוזיציה ומהקואליציה ישבו יחד ובנושא הזה לא תהיה פוליטיקה.

אורן בוטא: אנחנו העצמאים מצביעים לכל המפלגות, את מי שיפגע בנו אנחנו נזכור.

אורן בוטא: חשוב מאוד שנדע שכל חברי הכנסת דואגים לנו.

אלכס קושניר: תודה רבה לכם שבאתם ודיברתם מדם ליבכם ובעניינו של החוק.

אלכס קושניר: היו פה הרבה מאוד הערות, חלקן מאוד רלוונטיות לחוק שאנחנו נמשיך, כמובן, לקדם, אבל אני אומר לכם חד וחלק, לא תהיה פה כלכלת בחירות, לא נחלק כסף ממסוקים וממטרות, וגם לא נפצה את מי שלא נפגע.

אלכס קושניר: כל שאר הדברים כן ניתנים לדיון.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

אופיר כץ: תודה לכל העצמאים שבכל זאת פעם שנייה באו ועזבו את העסק שלהם, הפסידו עוד יום עבודה כדי להגיד את מה שיש להם בשם ציבור גדול.

אופיר כץ: תודה, זה לא מובן מאליו.

אופיר כץ: אני זוכר, אדוני היושב-ראש, שבתקופות האחרונות של הגלים הקודמים כשהבאנו לפה מענקים ישבנו פה ביחד וחטפנו מהעצמאים, חטפנו בצדק.

אופיר כץ: זה אנשים שהעסקים שלהם קרסו, עמדו בפני קריסה, לא היה להם אוכל להביא הביתה.

אופיר כץ: אני לא זוכר שניסינו לסתום להם את הפה, אני לא זוכר שהגבלנו אותם, אני לא זוכר שאמרנו להם מה להגיד, אני לא זוכר שאמרנו להם לא לדבר ככה, לא לצעוק, או אמרנו שאנחנו לא רוצים לשמוע את מה שלא נעים.

אופיר כץ: אין מה לעשות, זו הפרנסה של האנשים האלה, זה הלחם שהם מביאים הביתה, לכן לא נורא אם אנחנו צריכים לספוג קצת.

אופיר כץ: אם הוא מרים את הקול זה לא כל כך נורא.

אופיר כץ: כשהאנשים האלה מדברים על הפרנסה שלהם אנחנו צריכים להבין, לשמוע מה הם אומרים, לקבל את ההערות, להפנים.

אופיר כץ: צריך לתת להם לדבר.

אופיר כץ: אנחנו פה בשביל לשמוע אותם.

אופיר כץ: אנחנו לא יודעים את הכל, החוכמה היא לא רק אצלנו.

אופיר כץ: באותם מענקים קודמים כשהאוצר הביא את חבילות הסיוע שמענו את העצמאים, שמענו את חברי הכנסת מהאופוזיציה, הקשבנו בדיוק למה שהם אומרים, בנינו חבילה שמוסכמת על כולם - גם על רעיונות של חברי אופוזיציה, גם על תיקונים שהעצמאים הביאו.

אופיר כץ: ביחד ידענו להביא חבילות טובות יותר לעצמאים.

אופיר כץ: אם אני זוכר נכון, כמעט כל ההצבעות שלנו פה על המענקים עברו פה אחד.

אופיר כץ: ידענו לשתף פעולה והקשבנו לכולם - לחברי האופוזיציה ולאותם עצמאים.

אופיר כץ: יש פה מכנה משותף לכולם - להביא חבילה כמה שיותר טובה.

אופיר כץ: אותן תקנות, שאני לא יודע מאיפה הביאו אותן באוצר, חוסמות כמה שיותר אנשים מלהגיש.

אופיר כץ: הגישה צריכה להיות ההיפך – שכמה יותר אנשים שנפגעו מהאומיקרון יקבלו את הפיצוי.

אופיר כץ: אנחנו לא צריכים ללכת נגדם, אנחנו צריכים ללכת לקראתם.

אופיר כץ: חזרנו פה על אותם דברים - ה-25%, ה-10% עלייה, חודש דצמבר, העלאת הסכומים, ההשוואה בין הרשויות.

אופיר כץ: אני מאוד מקווה שהתיקונים האלה יוכנסו וישתנו לטובת העצמאים, כדי שכאופוזיציה נוכל לתמוך גם בוועדה וגם במליאה.

אופיר כץ: אם נמשיך בקו של האוצר לא להתחשב בעצמאים, ההסתייגויות שלנו כבר מוכנות במאות ואולי גם באלפים עד שהדרישות יוכנסו.

אלכס קושניר: אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שזה דיון חשוב וסוער, מדובר כאן בחייהם ובפת הלחם של האנשים שעובדים באותם עסקים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו רוצים שהכלכלה תשגשג, שלא יהיו לנו עוד מובטלים, שלא יצטרכו אותם עובדים ועובדות לעמוד בפתחה של לשכת התעסוקה, כדאי להשקיע את הכסף.

אימאן ח'טיב יאסין: במקום לתת דמי אבטלה צריך לתת לעסקים להתקיים בכבוד, צריך לתת להם ולכל המשפחות שעומדות מאחוריהם.

אימאן ח'טיב יאסין: האומיקרון לא התחיל רק בינואר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שכולנו כאן יושבים במטרה אחת ויחידה – לשפר את המציאות ולהחזיר את הכלכלה למקום הנכון שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מחייב את כולנו לחשוב בצורה עניינית, רחוק מכל הפוליטיקות הצרות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס למצב בתוך החברה הערבית, לעסקים בתוך החברה הערבית שאני לא יודעת למה לא הוזמנו או לא הגיעו.

אלכס קושניר: כולם הוזמנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מתפלאת שהם לא הגיעו.

אימאן ח'טיב יאסין: בתוך החברה הערבית המצב יותר קשה, האפשרויות יותר מצומצמות בתוך החברה הערבית, במיוחד בקרב עסקים קטנים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם נדבר על עסקים קטנים שבראשם עומדות נשים, אז אותם עסקים סובלים יותר, ואם נדבר על עסקים שנפתחו לקראת תקופת הקורונה, אז מדובר בעסקים שלא מצליחים להרים ראש.

אימאן ח'טיב יאסין: הסוגיות מרובות, מגוונות, מחייבות כובד ראש, חשיבה והתמקדות במטרה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לי ציפייה מהוועדה, מאנשי האוצר ומכל מי שיש לו זיקה לנושא שבאמת נעשה את המקסימום כדי להחזיר את הדברים כך שהגלגל יתחיל לזוז.

אלכס קושניר: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: הדבר הראשון שאני רוצה לדבר ולהתמקד בו זה הנושא של הקנס על הגשת תביעה ביתר.

נירה שפק: לא יכול להיות שמי שהגיש תביעה ביתר ישלם קנס של 30% ובמידה ויתברר שהוא תבע נכון ישלמו לו ריבית.

נירה שפק: מה אומרים?

נירה שפק: הצד שתובע כנראה עשה את זה בכוונה והוא מניפולטור, אבל אנחנו עשינו את זה בשגגה כי כולנו אנשים טובים.

נירה שפק: כשזה בחסר או בעודף הרציונל צריך להיות אותו רציונל.

נירה שפק: אנחנו לא רואים כאן עבריינים בפוטנציה, אנחנו רואים כאן בעלי עסקים שצריכים לקבל מענה.

נירה שפק: אם רואים מישהו שחושבים שהוא עשה משהו פלילי יש דרכים לזה, בטח לא באמצעות החקיקה הזאת.

נירה שפק: לא סתם נקבע למסעדנים 25%.

נירה שפק: בואו לא נמציא את הגלגל.

נירה שפק: אני יודעת שזה מביא את האוצר לשאול למה ענף x ככה וענף y ככה, מי משמר מלאי, מי לא משמר מלאי, אבל צריך בסוף להגיע לאסדרה, לכן אני מבקשת לבחון את הנושא של 25%, 30%.

נירה שפק: כולם מדברים על זה שמשלמים מסים.

נירה שפק: אני הייתי עצמאית כמנכ"לית וגם עצמאית שהייתה צריכה לחשוב אם למכור את האוטו שלה כדי לשלם לעובד שלה.

נירה שפק: יושבים כאן אנשים שעשו דברים, לא רק ישבו כאן.

נירה שפק: על כל שקל יש המון דברים.

נירה שפק: התפקיד שלנו לראות אם השקל הזה, מעבר ל-25%,30% או 40%, הוא נכון פה או במקום אחר, אם הוא נכון לשכיר שמרוויח מינימום.

נירה שפק: הינו בדיון בכלכלה על החממות והיזמויות.

נירה שפק: התפקיד שלנו בוועדת הכספים, בוועדת הכלכלה ובממשלה לקבל את החלטת האיזון הנכונה.

נירה שפק: יכול להיות שבאמת צריך לתת 20%, השאלה מה לא מקבלים אם אנחנו נותנים פה 20%.

נירה שפק: זו העבודה שאנחנו יושבים עליה רוב הזמן.

נירה שפק: הלוואי והייתה לנו חורשת כסף והיינו תולשים שטרות ומחלקים לכולם.

נירה שפק: נקודת האיזון של איפה שמים לא פחות חשובה – לחינוך, לרווחה, לביטחון.

נירה שפק: זאת הנקודה כשאנחנו חושבים על כל אחוז ואחוז שאנחנו מדברים.

אלכס קושניר: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: כיושבת ראש השדולה לעסקים קטנים ובינוניים בכנסת הנוכחית ובכנסות מאז משבר הקורונה ידענו לפעול באופן קבוע.

קרן ברק: מידי שבוע, גג שבועיים, כינסנו את השדולה לעסקים קטנים ובינוניים, ישבנו עם כל הארגונים, הבאנו את הדרישות מהשטח, הובלנו את זה מול משרד האוצר.

קרן ברק: במשרד האוצר הפקידות נשארה אותה פקידות, רק הממשלה הייתה ממשלה אחרת לחלוטין.

קרן ברק: מה שעשינו אז - הבאנו הישגים באמת חסרי תקדים.

קרן ברק: גם את המענקים האישיים, גם את ההחזרים על הוצאות קבועות, גם את הפטור מארנונה, גם את ההלוואות בערבות מדינה, גם את הדחיות בהלוואות אישיות שאנשים לקחו, גם תשלום על ימי בידוד.

קרן ברק: החיינו את המשק, אפשרנו לכלכלה להמשיך להתגלגל, נתנו ודאות לאנשים גם אם העסקים שלהם סגורים כי המדינה סגרה אותם, לא כי הם החליטו לסגור בעצמם, כדי שיוכלו ללכת למכולת, להמשיך לצרוך.

קרן ברק: בזכות זה יצאנו ברגע אחד מהמשבר הזה.

קרן ברק: איך שיצאנו מהמשבר העסקים לא קרסו כי השארנו אותם בחיים.

קרן ברק: עכשיו מגיעים שוב פעם, הרבה אחרי, כשחלק מהעסקים כבר קרסו כי הם לא הצליחו להחזיק מעמד בין ההבטחות לבין מועד התשלום.

קרן ברק: עכשיו באים ואומרים להם: נבדוק על ירידה של 35%.

קרן ברק: 35% בכלכלה זה עסק כמעט גמור.

קרן ברק: לא יהיה 35%.

קרן ברק: אנשי הקואליציה, אתם צריכים להיות חזקים ולעמוד איתנים.

קרן ברק: אנחנו עמדנו איתנים.

קרן ברק: היו לנו מריבות קשות בתוך הבית שלנו, היה לנו שר אוצר משלנו שלא הנחנו לו, נלחמנו שנינו ועוד כמה אנשים מתוך הקואליציה עד שההישגים האלה הגיעו.

קרן ברק: רוב הדברים כאן גם עברו פה אחד יחד עם האופוזיציה.

קרן ברק: זה לא היה רק הישגים בתוך הקואליציה, גם לחברי האופוזיציה היו דרישות שנענו על ידי הממשלה, על ידי שר האוצר וראש הממשלה.

קרן ברק: לא צריך לקחת את כל מה שהאוצר אומר כתורה מסיני.

קרן ברק: אתם חייבים לעמוד, לבדוק.

קרן ברק: מה אנחנו רוצים בסוף?

קרן ברק: שהחולה לא ימות.

קרן ברק: כדי שהחולה לא ימות אנחנו חייבים לתת לו את מה שהוא צריך – ירידה של 25%, לא 35%, התחשבנות לפחות על ארבעה חודשים, לא על חודשיים.

קרן ברק: אני חושבת גם שהסכום הזה הוא קטן ומצומצם וצריך להגדיל אותו.

קרן ברק: חשוב מאוד שתפסיקו לשים מקלות בגלגלים, חשוב שתפסיקו לייאש את האנשים - תנו להם.

קרן ברק: השוליים שירוויחו מזה הם כלום לעומת אלה שזכאים וחנקתם אותם כל הדרך עד הבקשה.

קרן ברק: גם אם ייכנסו עוד כמה אחוזים בודדים שקיבלו מן ההפקר זה עדיין עדיף כי כך לתשעים ומשהו אחוזים לא הרסתם את החיים בדרך.

קרן ברק: חבריי בקואליציה, זה מה שאני מבקשת מכם, תעמדו על זה.

אלכס קושניר: מיכל שיר, בבקשה.

מיכל שיר סגמן: אם יש משהו שהקורונה דווקא עשתה טוב זה שאם במשך עשרות שנים לא התייחסו בכלל לכל נושא העסקים הקטנים והעצמאים, בתקופת הקורונה כן מתייחסים.

מיכל שיר סגמן: כמי שהייתה עצמאית רוב חייה הייתי יושבת במשרד שלי בלילות ותולשת את שערות ראשי אחת-אחת באיך לשלם לעובד, בלמה המדינה רוצה ממני לרוץ אחריה בבירוקרטיה שאלוהים יודע מאיפה היא הביאה, כשבזמן שנותר הייתי מחפשת את הלקוחות ומטפלת במה שאני אמורה לעסוק בו.

מיכל שיר סגמן: תמיד אני אומרת שלהיות עצמאי במדינת ישראל זה למרות המדינה, לא בזכות המדינה, וזה היה הרבה לפני תקופת הקורונה.

מיכל שיר סגמן: יש משהו טוב שקורה כאן - שיש הרבה מאוד שיח על עצמאים.

מיכל שיר סגמן: מענקים זה דבר שלא צריך לקחת זמן, אבל הוא לוקח, והוא קרה גם בממשלה הקודמת.

מיכל שיר סגמן: אני זוכרת שכשה

מיכל שיר סגמן: קורונה פרצה לקח הרבה מאוד זמן עד שהמענקים התחילו לזרום.

אביר קארה: התכנית פורסמה ב-18 ביולי.

מיכל שיר סגמן: בסוף מדובר על אנשים, באוכל על השולחן.

מיכל שיר סגמן: הגשתי הצעת חוק שהגיעה מחבריי, מהארגונים, שמדברת על נוהל חירום.

מיכל שיר סגמן: אנחנו מדינה שנמצאת כל הזמן במצב חירום, בין אם מדובר במגפה שלא חלמנו שתקרה, בין אם מדובר במלחמות.

מיכל שיר סגמן: למדנו את זה מהעוטף שנסגר ונפתח כל הזמן.

מיכל שיר סגמן: אנחנו לא שוויץ שחיה באיזה שהוא אזור סטרילי.

מיכל שיר סגמן: מצבי חירום אצלנו יכולים לקרות בלי קשר למגפות, לכן נוהל חירום צריך להיות על מנת להקל, על מנת שהמענקים יזרמו.

מיכל שיר סגמן: זה לא עניין של האשמות לממשלה כזאת או ממשלה אחרת, כי המענקים לוקחים זמן בכל אחת ואחת מהממשלות.

מיכל שיר סגמן: על מנת לקצר את הזמן צריך נוהל.

מיכל שיר סגמן: הצעת החוק לנוהל שכזה כבר הוגשה, אני מקווה מאוד שאצליח לקדם אותה.

מיכל שיר סגמן: אני מסכימה עם ירון גינדי בניתוח שהוא עשה.

מיכל שיר סגמן: אני חושבת שצריך להכליל גם את דצמבר וש-35% פגיעה זה גבוה.

מיכל שיר סגמן: יש כאן מקום למו"מ, יש כאן מקום לראות איך אנחנו מסייעים לעסקים האלה.

מיכל שיר סגמן: בתוך החוק כבר יש התייחסות לנושא הזה של עסקים עונתיים.

אלכס קושניר: זה לא בתוך החוק, זה במסגרת השגות.

מיכל שיר סגמן: זה מאוד מאוד חשוב, כי דין עסק שכזה הוא לא כדין עסק אחר.

אלכס קושניר: אביר קארה, בבקשה.

אביר קארה: אני וחברי ירון גינדי עובדים על הנושא כבר ארבעה חודשים, יחד עם שפר, יחד עם החבר'ה שנמצאים פה סביב השולחן.

אביר קארה: אנחנו עובדים מאוד קשה שהחוק הזה יגיע.

אביר קארה: החוק הזה הגיע בעקבות לחץ מאוד גדול מצידי.

אביר קארה: לכל ההערות של ירון נתייחס ברצינות, וכל ההערות צריכות להיכנס לתוך החוק.

אביר קארה: אנחנו צריכים להוריד את הרף מ-35% ל-25%, אנחנו צריכים לתת התייחסות יותר גדולה לעסקים הקטנים שלא כמו בפעם שעברה שבן אדם שירד ב-4,000 שקלים קיבל 11,000 שקל, ויש היגיון לשפר לעסקים פטורים שהמענקים שלהם נמוכים מידי.

אביר קארה: אני רוצה שהחוק יעבור עד סוף השבוע כי עבר יותר מדי זמן.

אביר קארה: הדבר החשוב ביותר זה שמרגע שקיבלנו את ההחלטות תהיה לחיצה על כפתור ואנשים יוכלו לקבל את הכסף.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, זו לא הפעם הראשונה שמגיע לוועדת הכספים חוק שמשפה ומפצה את בעלי העסקים.

משה גפני: כשבפעם הקודמת ישבו חברי קואליציה וחברי אופוזיציה והעלו השגות בעניין הזה, תוך כדי תנועה שר האוצר שינה.

משה גפני: הייתי מצפה שיישב פה שר האוצר כדי שנשאל אותו למה דצמבר לא נכלל, למה קבעו 35% ולא 25%, למה מורי הדרך לא נמצאים.

משה גפני: יש פה הרבה מאוד השגות.

משה גפני: מדינה מתורבתת לא יכולה להשאיר את זה כך.

משה גפני: אני מוחה על כך ששר האוצר לא הגיע.

משה גפני: אני לא יודע אם אתם יודעים שאני לא כל כך אוהב אותו, אבל מה לעשות שהוא שר האוצר והוא חייב לבוא.

משה גפני: אני מברך על זה שהממשלה סוף סוף הביאה את הנושא הזה, את הפיצוי על האומיקרון וכל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: אנחנו בזמנו לא התחשבנו במדויק כשהגיע הפיצוי, לכן אחרי זה אמרו שפיזרנו כסף.

משה גפני: אנחנו לא פיזרנו כסף, אנחנו הצלנו את העסקים.

משה גפני: כסף בא וכסף הולך, אבל העסקים שנופלים לא יקומו יותר.

משה גפני: מדינה נורמאלית צריכה לעשות כל מאמץ.

משה גפני: צריך להגיד לשר האוצר שיהיו חייבים לעשות פה שינויים ושבשביל השינויים האלה צריך יהיה לקבל את ההסכמה שלו.

נירה שפק: רציתי להצטרף לנושא של הדיבידנד והלוואת בעלים.

נירה שפק: גם אני נתתי הלוואת בעלים.

נירה שפק: כשאין עבודה ואתה צריך להתפרנס אתה מושך.

נירה שפק: אתה צריך לשלם אוכל, אתה צריך לתדלק.

נירה שפק: אני מבקשת שגם הנושא הזה יישקל.

אלכס קושניר: גל ברנס, בבקשה.

גל ברנס: בעולם אידיאלי היינו שמחים לתת מענק מאוד מדויק, לזהות עסק-עסק שבאמת נפגע, לזהות בדיוק את היקף הפגיעה שלו ולשפות אותו על כך, אבל הטרייד-אוף הזה הוא בירוקרטיה.

גל ברנס: ככל שהיינו רוצים לעשות כזה דבר העסקים היו יושבים שעות רבות אצל רשות המסים, פותחים ספרים, מדייקים את הדבר.

גל ברנס: אנחנו צריכים להתמודד בין לתת מענה מדויק אך כרוך בבירוקרטיה, לבין לתת מענה ללא בירוקרטיה בלחיצת כפתור.

גל ברנס: אני יכול להעיד שגם רשות המסים נערכה מראש, לא חיכתה לדיון, על-מנת שנוכל לתת את המענק כמה שיותר מהר.

גל ברנס: הטרייד-אוף הוא חוסר דיוק, כשחוסר הדיוק הזה מתגבר בין התקופה שבה היינו בסגר והיקף גדול מאוד מהעסקים נפגעו, לבין התקופה של האומיקרון שגם בה העסקים נפגעו אבל הפגיעה הייתה יותר מצומצמת ויותר קשה לדייק אותה.

גל ברנס: בין 20% ל-25% מהעסקים במשק, במידה והיו נותנים מענק לחודשיים שלא קשורים לקורונה, היו מקבלים מענק רק על בסיס הכלל של ירידה של 35% במחזור.

גל ברנס: יכול להיות שהם שיפצו, יכול להיות שבאותה תקופה הם היו בחופשה, יכול להיות שחשבונית כזאת או אחרת נרשמה פעם אחת לפני ופעם אחת אחרי.

גל ברנס: כדי להימנע מבירוקרטיה אנחנו הולכים למענק שהוא נורמטיבי והרבה יותר נרחב.

גל ברנס: עלתה בקשה לבחירה בין מחזורי ינואר-פברואר 2019 לבין ינואר-פברואר 2020.

גל ברנס: ברגע שאנחנו נותנים את הבחירה הזאת, וכבר כיום אנחנו יודעים להגיד ש-25% מהעסקים במשק עומדים בתנאי ויקבלו את המענק, אנחנו באופן מהותי מכניסים הרבה עסקים שעומדים בתנאי של עסקים רגילים שאנחנו לא יודעים לייחס את הפגיעה שלהם מהאומיקרון.

גל ברנס: כמו שאמרתי, המענק הוא לא בירוקרטי, הוא ניתן בלחיצת כפתור, וגם הבקרה שרשות המסים יכולה לעשות היא מוגבלת.

אופיר כץ: אתה אומר שבגלל שיש סיכוי שייכנסו עסקים שיכול להיות שהפגיעה שלהם לא קשורה לאומיקרון אתה משאיר בחוץ את אלה שנפגעו בין 25% ל-30%.

גל ברנס: לא התייחסתי ל-25% או ל-35%.

אלכס קושניר: הוא דיבר על תקופת הבסיס, הוא לא דיבר על גובה הפגיעה.

גל ברנס: אנחנו בוחנים אם אפשר לעשות את ינואר-פברואר 2020, כמו שביקשתם בדיון הקודם, או לעשות ממוצע בין 2019 - -

ינון אזולאי: בנוסף, לא במקום.

גל ברנס: בחירה מאוד בעייתית מבחינתנו.

ינון אזולאי: זה מה שביקשנו לבדוק.

אלכס קושניר: ביקשנו לבדוק שלוש חלופות: או בחירה בין שתי התקופות, או להפוך את זה ל-2020, או לעשות ממוצע בין 2020 ל-2019.

ינון אזולאי: אני חושב שעל 2020 לא הייתה הבנה.

גל ברנס: הבעייתיות בהשוואה היא בגלל שאנחנו לא יודעים לדייק את המענק מלכתחילה.

גל ברנס: מכיוון שלכל הפחות 50% מהעסקים שיקבלו את המענק הזה הם עסקים כרגיל, חשבנו שינואר-פברואר 2019 יהיה הכי מדויק.

גל ברנס: ביקשתם שנבחן את 2020, לכן אנחנו בוחנים ונחזיר תשובה.

גל ברנס: הבחירה היא יותר בעייתית מבחינתנו.

ינון אזולאי: כמה עסקים נכנסים אם אנחנו נותנים לפי 2019 וכמה עסקים נכנסים אם אנחנו נותנים לפי 2020?

גל ברנס: כרגע אין לנו נתון מדויק.

ינון אזולאי: כמה עסקים נכנסים לפי המתווה שמונח לפנינו?

גל ברנס: כ-30% מהעסקים.

ינון אזולאי: 70% לא יקבלו מענק?

ינון אזולאי: רק 30% מהעסקים נפגעו?

ינון אזולאי: אני לא מאמין שרק 30% מתוך 100% מהעסקים נפגעו.

גל ברנס: הנתונים הם בסוף נתונים גולמיים.

ינון אזולאי: אתה אומר שאם אנחנו נותנים לפי שנת הבסיס של 2019 אנחנו מכסים 30%.

משה גפני: האם המגמה היא לעזור לכמה שיותר עסקים?

אלכס קושניר: המטרה היא לסייע לעסקים שנפגעו כתוצאה מגל האומיקרון.

משה גפני: אי אפשר חלק מהעסקים להשאיר בחוץ.

ינון אזולאי: הם משתדלים שהחלופה תהיה כמה שיותר קצרה, לא כמה שיותר מתאימה.

ינון אזולאי: אני לא אומר שתעשו אותה כמה שיותר ארוכה, אני אומר שתעשו אותה כמה שיותר מתאימה.

אלכס קושניר: אז בוא נעשה ממוצע.

ינון אזולאי: לעשות אותה כמה שיותר מתאימה זה לתת עוד אופציה.

ינון אזולאי: הם גם יכולים לדעת אם הפגיעה היא מהאומיקרון, או הפגיעה היא בגלל - -

אלכס קושניר: מי יודע?

אלכס קושניר: איך אפשר לדעת?

אלכס קושניר: מספיק שיש לך עסק שבחודש מסוים מוציא את החשבונית טיפה אחרי או טיפה לפני כדי לשנות את כל התמונה.

רועי כהן: בינואר-פברואר אף אחד לא שינה חשבוניות.

אלכס קושניר: רועי, אני לא אומר שמישהו עשה משהו בכוונה, אני רק אומר שזו התנהלות נורמאלית של עסקים.

משה גפני: הדעה של רוב חברי הכנסת היא להרחיב את זה, להכניס כמה שיותר עסקים.

גל ברנס: הנטייה היא ללכת על מענק יותר מדויק, אבל בגלל הבירוקרטיה הלכנו על מענק הרבה יותר נרחב, בהיקף הרבה יותר משמעותי מאשר אותם עסקים מדויקים שהושפעו מגל האומיקרון בגלל היקף הבידודים או התחלואה הנרחבת.

גל ברנס: אם אולם אירועים נפגע אנחנו לא נדע לזהות את צלם המגנטים, לא נדע לזהות ממי הוא רוכש, וזה נכון לגבי כל ענף וענף.

גל ברנס: כדי שהעסקים לא ייפלו בין הכיסאות הלכנו למענק רוחבי על בסיס הירידה במחזור.

גל ברנס: עלו נקודות לגבי תנאי הסף לקבלת המענק.

גל ברנס: הנקודה הראשונה שעלתה היא לגבי עסקים שדיווחו מע"מ אפס ולא זכאים למענק, שזה תנאי שלא השתנה מרשת הביטחון הקודמת שנחקקה בכנסת.

גל ברנס: לא היינו רוצים לתת לעסקים לא פעילים מענקים.

ינון אזולאי: מה זה מע"מ אפס?

אלכס קושניר: מחזור, לא מע"מ.

אופיר כץ: אתה לא יכול להגיד שזה כמו התקופה שבה התחלנו לתת מענקים ולא הייתה סיבה למה הם על מע"מ אפס.

אופיר כץ: פה הם אחרי הקורונה.

מירב כהן: באוקטובר וברוב נובמבר, שאז לא היה שום גל, היו עסקים שדיווחו אפס למע"מ כי הם סגרו את העסק.

ינון אזולאי: למה הם סגרו?

מירב כהן: כל שנה נסגרים אלפי עסקים.

ינון אזולאי: יש לכם נתונים לגבי כמות התיקים שנסגרו מאז הקורונה?

ינון אזולאי: אתה צריך למצוא את הפתרון לאותם אלה שנמצאים במוות, שגמרו.

מירב כהן: בשנת 2020 פחות עסקים סגרו את התיק במע"מ, פחות דיווחו על סגירת עסק.

מירב כהן: אנחנו לא רוצים שעסקים שסגרו ומדווחים אפס יקבלו מענקים, כי אלה עסקים סגרו את העסק בלי קשר לקורונה.

מירב כהן: אישרנו את המענקים למקרי הקצה של מורי דרך או עסקים שדיווחו אפס בגלל הקורונה ושכנעו אותנו שהם עסקים קיימים.

ינון אזולאי: לא סיימתם עדיין עם מורי הדרך, הם עד היום זועקים.

אלכס קושניר: זה קשור למשרד התיירות, זה לא קשור אליהם.

מירב כהן: ינון, מדובר בשני חוקים נפרדים.

מירב כהן: נתתי את מורי הדרך כדוגמה.

גל ברנס: רשות המסים נתנה להם מענה נפרד, מצאה להם פתרון בלי קשר למתווה של מורי הדרך.

ינון אזולאי: במתווה של האומיקרון עוד לא נתתם להם.

מירב כהן: שלושת החודשים של אפס בגל הקודם היו דצמבר, ינואר ופברואר.

מירב כהן: את העסקים העונתיים שסגורים בתקופה הזאת היינו לפי החקיקה שעברה פעם קודמת צריכים לדחות, לא לתת להם מענקים, אבל ברגע שהם הוכיחו לנו שכל שנה הם סגורים בדצמבר, ינואר ופברואר הם קיבלו מענק.

מירב כהן: בשביל היוצא מן הכלל אנחנו לא נכניס את כל הקבוצה וניתן לכולם מענקים.

מירב כהן: הרוב הם עסקים ששלושה חודשים לפני זה סגרו ולא קיימים יותר.

מירב כהן: למקרי הקצה שמשכנעים אותנו שהם עדיין קיימים אנחנו נמצא את הפתרון.

אופיר כץ: יש מכנה משותף לעסקים האלה?

מירב כהן: אין מכנה משותף.

גל ברנס: אני אמשיך ואתייחס לנושא הדיבידנד שעלה.

גל ברנס: עסק שמחלק דיבידנד הוא עסק איתן.

גל ברנס: זה נכון שיש כל מיני סייגים והחרגות בחוק.

משה גפני: לא משנה מה גובה הדיבידנד?

גל ברנס: דיבידנד מחולק מרווחים.

משה גפני: יש דיבידנד מאוד גבוה שאתה רואה שהעסק לא זקוק לסיוע, ויש דיבידנדים קטנים.

גל ברנס: עסק שמושך דיבידנד זה עסק - -

משה גפני: אי אפשר להגיד את המילה "דיבידנד" ואת זה להחיל על כולם.

ינון אזולאי: למה אתה מחריג אותו אם הוא בינואר-פברואר 2020 חילק?

גל ברנס: עסק שחילק דיבידנד זה עסק שהרוויח, הוא עסק איתן.

משה גפני: יש הבדלים גדולים בגובה הדיבידנד.

גל ברנס: דיבידנד מחולק מרווח, לא מדובר בעסק שהפסיד.

גל ברנס: עסקים שמחלקים דיבידנד מחלקים אותו בדרך כלל כי יש איזו שהיא הטבת מס מאחורי הדבר הזה.

גל ברנס: תמיד יש חלופה למשיכת דיבידנד, שזה משיכת שכר.

גל ברנס: כשהעסק בוחר למשוך דיבידנד זה או כי יש לו איזו שהיא הטבת מס ששווה לו, או כדי למנוע פרצות מס.

גל ברנס: את העניין של מה קורה אם מדובר בדיבידנד על רווחי עבר ואת העניין של 3(ט1) שעלה פה אנחנו בוחנים ומחר נבוא עם תשובה.

גל ברנס: נושא נוסף זה העונתיות שעלה פה.

גל ברנס: המענק הזה הוא מענק מדויק לעונתיות, כי אנחנו משווים את חודשים ינואר-פברואר לחודשים ינואר-פברואר.

משה גפני: למה לא דצמבר?

גל ברנס: אם ניקח, למשל, את בריכות השחייה שמרוויחות בעיקר בקיץ ולא היינו משווים את חודשים ינואר-פברואר לחודשים ינואר-פברואר, היינו יוצרים איזה שהוא עיוות כי היינו מכניסים גם את חודשי הקיץ.

אלכס קושניר: אמיר, תתייחס למה שישראלה מייצגת, לאותם מפיקי תערוכות.

מירב כהן: התחלנו בפעם הראשונה עם השוואת המחזורים ב-2009, ב"עופרת יצוקה".

מירב כהן: כל הרעיון של השוואת המחזורים לתקופה מקבילה בשנה קודמת בא כדי לשמור על עונתיות.

אלכס קושניר: היא מדברת על עסק שמכין את הפעולה העסקית שלו במשך תקופה ארוכה מאוד של זמן כך שבחודש אחד יש לו מחזור מאוד גבוה ובחודשים הרלוונטיים אין לו.

אלכס קושניר: מה עושים?

מירב כהן: אם בינואר-פברואר היה צריך להתקיים אירוע והוא לא התקיים - -

אלכס קושניר: יש לך עסק שמקיים שני אירועים בשנה.

אלכס קושניר: נניח שפעם אחת זה נפל בפברואר, פעם שנייה זה נפל בחודש מרץ.

אלכס קושניר: אם אתה משווה שנה לשנה אתה יוצר עיוות.

ירון גינדי: בתקופת המענקים הקודמת אמיר דהן פתר את זה לכל מי שהיה לו, נניח, אירוע במאי שהוא הוציא עליו מיליון שקל.

ירון גינדי: לעסקים שהיו להם שני אירועים בשנה אמיר נתן פתרון.

ירון גינדי: כאן תהיה לו יותר בעיה, כי זה רק ינואר-פברואר.

אלכס קושניר: אני מבקש מרשות המסים לבחון את הסוגיה הזאת.

מירב כהן: בכל סוגי המענקים לפיצויים תמיד התייחסנו לתקופה מקבילה לשנה קודמת, אף פעם לא הסתכלנו שנתי.

מירב כהן: להסתכל בראייה שנתית אנחנו לא יכולים, כי אנחנו לא יודעים מה יקרה בהמשך שנת 2022.

ינון אזולאי: בגלל זה היא מפסידה.

ינון אזולאי: אגב, אותה אחת לא הוציאה חשבונית בינואר-פברואר, כי לא היו לה בינואר-פברואר אירועים.

אלכס קושניר: אמיר, אני מבקש שתחשבו על זה.

אלכס קושניר: יש פה סוגיה חשובה שצריך להתייחס אליה.

אלכס קושניר: זה אותם עסקים שיש להם סוג של פעילות פעם-פעמיים בשנה.

אלכס קושניר: זה לא תמיד מסתדר עם הגלים של קורונה.

אלכס קושניר: אירוע כזה פוגע להם משמעותית ביכולת לשרוד.

אלכס קושניר: אני מבין שכנראה זה לא הולך להיות בחקיקה כי זה מאוד מורכב, אבל לפחות בתהליך של השגות אתם חייבים לחשוב ולהציג לנו איך אתם עושים את זה.

משה גפני: למה אתה אומר שזה לא בחקיקה?

אלכס קושניר: כי בחקיקה אתה לא יכול לרשום כזה דבר.

משה גפני: אפשר לכתוב את העיקרון, לא חייבים לכתוב את הפרטים.

אלכס קושניר: תמיד יש שיקול דעת למנהל.

גל ברנס: נשאלה פה שאלה לגבי חודש דצמבר.

גל ברנס: היינו צריכים להחליט מה הם חודשי המענק.

גל ברנס: ניסינו להתמקד בחודשים שהיו בהם הכי הרבה זכאים.

גל ברנס: למה להערכתנו בחודשים האלה היו הכי הרבה זכאים?

גל ברנס: כי בחודשים האלה עיקר הפגיעה נבע מהיקף התחלואה החריג, מהיקף הבידודים החריג שהיה.

גל ברנס: בחודש דצמבר עוד היינו באלפים בודדים של חולים.

גל ברנס: בינואר-פברואר הגענו כבר לעשרות אלפים.

גל ברנס: כשהכנסת חוקקה את חוק ימי בידוד לעצמאיים היא שאלה את משרד הבריאות מתי מבחינתם התחיל הגל, מה הזמן להוראת השעה שבה צריך לתת מענה מוגבר, והם אמרו שזה ב-21 בדצמבר.

גל ברנס: עיקר הפגיעה בחודשים ינואר-פברואר, לכן התמקדנו בחודשים ינואר-פברואר.

אופיר כץ: אם דצמבר זה לא הרבה כסף, תנו להם גם את דצמבר.

גל ברנס: ברגע שאנחנו נותנים איזו שהיא בחירה אנחנו מוסיפים הרבה כסף ללא קשר לאומיקרון.

משה גפני: את מי שקיבל את המכה הזאת בדצמבר לא מעניין שהוא יחד עם כמה אלפים או עם כמה עשרות אלפים.

משה גפני: אין התנהגות כזאת כלפי אנשים.

משה גפני: אצלו זה מכה של 100%.

גל ברנס: אנחנו מעריכים שמי שנפגע בדצמבר נפגע גם בינואר.

משה גפני: ואם לא?

אופיר כץ: אם הוא נפגע בדצמבר וגם בינואר, תן לו גם דצמבר וגם ינואר, למה צריך להשוות איפה יותר?

גל ברנס: אנחנו נותנים דו-חודשי.

גל ברנס: היקף הסיוע שניתן במענק הוא היקף סיוע שמשקף מענק דו-חודשי.

גל ברנס: החודשים שבחנו הם בהתאם לתשלומי המע"מ.

אופיר כץ: בעיה עם חד חודשי זה לא להוריד את דצמבר.

אופיר כץ: קח את נובמבר-דצמבר, אם יש לכם בעיה עם החד חודשי, ואת ינואר-פברואר.

אופיר כץ: אי אפשר בגלל שיש לכם בעיה טכנית להגיד להם: נפגעתם בדצמבר, אבל אנחנו לא יכולים לתת לכם.

משה גפני: אתה לוקח את אלה שנפגעו בדצמבר ואומר להם שהם לא יקבלו.

אופיר כץ: צריך להוסיף את דצמבר.

משה גפני: לא עושים דבר כזה.

גל ברנס: רשות המסים נערכה מראש כדי לתת את המענק כמה שיותר מהר.

גל ברנס: כמו שגם אמרה פה מירי בדיון הקודם, כל שינוי שנעשה יהיה כרוך בזמן של התאמות, אבל זה לא בסיס הטיעון.

גל ברנס: בסיס הטיעון, כמו שאמרתי בפתח דבריי, זה שבסוף יש לנו את הטרייד-אוף בין הבירוקרטיה לבין הדיוק.

גל ברנס: אם היינו יכולים לדייק היינו עושים את זה ואז היה לנו הרבה יותר קל, היינו הרבה יותר ממוקדים, יכולנו לתת הרבה יותר מרחב מחייה.

גל ברנס: ברגע שאנחנו לא יודעים לדייק, לא יודעים להגדיר מי הם אותם עסקים, ונכנס הרבה רעש לאותה מערכת על העסקים - -

אופיר כץ: תמיד כשיש לכם את הספק אתם הולכים לרעת העצמאים, זה מה שמתסכל פה.

אופיר כץ: אתם יכולים לבדוק אם הוא נפגע או לא.

אופיר כץ: אם הוא זכאי לפי הקריטריונים – יקבל, ואם לא - לא.

אופיר כץ: למה ללכת נגדם?

אופיר כץ: אנחנו נבחרי ציבור שצריכים ללכת עם העצמאים, לא להסתכל בזווית של האוצר כמה פחות להוציא.

אופיר כץ: אנחנו צריכים לתת לכמה יותר אנשים שנפגעו.

ינון אזולאי: גם זה שאתם מסתכלים על מה שמשרד הבריאות אמר זאת טעות, כי ראש הממשלה יצא בהצהרה בסוף חודש נובמבר.

ינון אזולאי: היינו צריכים להסתכל על הזמן של ההצהרה.

ינון אזולאי: ההצהרה הייתה ב-26 בנובמבר, אם אני לא טועה, שאז יש לך את כל דצמבר שהם נפגעו.

ינון אזולאי: קח את דצמבר וגם אותו תכניס.

משה גפני: אנחנו באופוזיציה רוצים לתמוך בחוק הזה בוועדה ובמליאה, אבל צריך שיהיה היגיון, לא להגיד לנו, "אנחנו החלטנו", "אנחנו עשינו".

משה גפני: אין היגיון במה שאתם אומרים לגבי דצמבר.

הראל שליסל: דיברנו על כמה עקרונות שהנחו אותנו כשבנינו את המענק הזה.

הראל שליסל: אחד מהם היה פשטות.

הראל שליסל: אתה רוצה תקופה של חודשיים מול תקופה של חודשיים, כי זה הכי פשוט, זה יגיע הכי מהיר לעסקים, זה הכי פחות בלגן.

הראל שליסל: ניסינו לראות מה החודשיים הכי מדויקים שנכון לתת.

הראל שליסל: בנובמבר לא היה שום דבר.

משה גפני: בדצמבר היה.

הראל שליסל: מי שחטף בדצמבר חטף בעיקר בינואר.

הראל שליסל: בינואר היה את גל הבידודים המטורף.

הראל שליסל: מי שהתחיל את האירוע הזה בדצמבר יראו אותו בדוחות שלו בצורה מאוד קרובה למוחלטת בינואר.

הראל שליסל: ברגע שאתה לוקח ינואר-פברואר זה יותר טוב לעסקים.

הראל שליסל: אני לא יכול לקחת רק דצמבר, חבר הכנסת גפני, כי בסוף אין דיווח חד חודשי.

הראל שליסל: מי שמדווח חד חודשי זה רק עסקים מאוד גדולים.

ינון אזולאי: או דצמבר-ינואר, או ינואר-פברואר.

הראל שליסל: בנובמבר-דצמבר לא תראה ירידה.

ינון אזולאי: לא תהיה ירידה בדצמבר?

הראל שליסל: לא שקשורה לאומיקרון.

ינון אזולאי: בעלי העסקים אומרים שכן, אתה אומר שלא.

הראל שליסל: מי שהספיק לחטוף בדצמבר הוא בהכרח יראה את זה בינואר.

ינון אזולאי: הוא יראה בדצמבר מכה?

הראל שליסל: כשאתה מסתכל על זה דו חודשי, ואני חייב להסתכל דו חודשי כי זה הדיווח למע"מ, אתה לא תגיע בנובמבר-דצמבר למספרים של הירידות, אתה לא תראה את ה-35%.

רועי כהן: אתה החלטת שזה 35%.

רועי כהן: אנחנו רוצים 25%.

הראל שליסל: בהצעה שלנו זה 35%, אבל תחליט הוועדה מה שתחליט.

הראל שליסל: כשאתה הולך לינואר-פברואר אתה רואה את זה.

הראל שליסל: אני מסכים אתכם שזה לא מושלם, שהעולם לא מושלם, אבל אנחנו מנסים ללכת למענק הכי מדויק, הכי פשוט תפעולית.

הראל שליסל: אנחנו רוצים ללכת על פשטות ועל כמה שיותר מדויק.

הראל שליסל: זה נכון, יש לזה מחיר מסוים, אבל אנחנו חושבים שהוא כמעט אפסי, כי מי שנפגע בדצמבר נפגע עוד יותר בינואר ויקבל את המענק כפול.

אופיר כץ: אבל אולי מגיע לו גם דצמבר.

הראל שליסל: הוא יקבל אותו על פברואר.

ינון אזולאי: למה הוא יקבל אותה על פברואר?

ינון אזולאי: המכה של דצמבר הייתה יותר גדולה משל פברואר.

אלכס קושניר: איך?

אלכס קושניר: זה לא יכול להיות.

הראל שליסל: בינואר היה השיא של השיא.

הראל שליסל: בפברואר הם סחבו עוד קצת, אבל ינואר כולו היה אומיקרון.

ינון אזולאי: יכול להיות שפברואר היה פחות מדצמבר.

הראל שליסל: לא משנה, יש לך את ינואר.

ינון אזולאי: ינואר מגיע לו, אבל יש לו עוד שתי מכות.

הראל שליסל: נובמבר יאפס לו, כי אתה מסתכל על דו חודשי מול דו חודשי.

הראל שליסל: יש לך דצמבר חלש מול נובמבר שאין כלום.

הראל שליסל: בינואר-פברואר יש לך את ינואר שיא המחלה ואת פברואר שוליים, לכן ינואר-פברואר זה לטובת העסקים, לשיטתנו, ואתה שומר על הפשטות כשאתה מסתכל על בסיס של חודשיים מול חודשיים.

גל ברנס: נושא נוסף זה ה-35% שעלה פה.

גל ברנס: כשחוקק ביולי חוק רשת הביטחון, התחלנו עם היקף פגיעה של 40%, כשבהחלטת הממשלה במרץ-אפריל הטרייד-אוף היה עסקים של רק עד 20 מיליון מחזור.

גל ברנס: התפיסה המקצועית בבסיס הדברים האלה הייתה שהעסקים הראשונים שנפגעים הם עסקים קטנים שחטפו פגיעה משמעותית.

גל ברנס: כשהבאנו את הצעת החוק הממשלתית, וזה גם אושר פה אחר כך בוועדה, העמדה הייתה שיותר נכון להתחיל מרף פגיעה גבוה יותר ומהיקף פגיעה נמוך יותר כדי להתמקד באותם עסקים שנפגעו באופן משמעותי בגלל טווח הזמן הקצר.

גל ברנס: רק בהמשך, בעקבות הסגר השני, מרגע שראינו שזו כבר פגיעה יותר ממושכת שעסקים יותר גדולים מתחילים להתמודד איתה וגם עסקים שנפגעים בהיקף יותר נמוך, תוקן המענק וירדנו מ-40% ל-25%.

ינון אזולאי: גם פה זה צריך להיות היקף של 25%.

גל ברנס: אנחנו אחרי הרבה חודשים שהמשק כבר חזר לפעילות.

גל ברנס: הנתונים הכלכליים בשנת 2021 הם נתונים כלכליים של צמיחה, של פעילות מלאה, של אבטלה שחזרה כבר לממדים טבעיים.

ינון אזולאי: זה שהאבטלה חזרה לממדים טבעיים זה דבר מבורך, וגם זה שהפסיקו את החל"ת בצורה כזאת או אחרת וכולם חזרו לעבודה זה דבר מבורך, אבל אל תשכח שעל אלה שחזרו מהחל"ת לעבודה יש מישהו שמשלם – וזו לא המדינה.

ינון אזולאי: אותו עצמאי משלם עליהם.

ינון אזולאי: את הירידה שלו אתה לא מספיק רואה ב-35%.

אלכס קושניר: אתה רואה את נתוני המע"מ.

אלכס קושניר: אתה לא יכול להתעלם מהנתונים.

ינון אזולאי: בפעם שעברה כשהם היו בחל"ת אמרת 35%, אבל הפעם העצמאים צריכים לשלם ולכן אתה צריך להסתכל על ירידה של 25%, אם לא 20% במינימום.

גל ברנס: זה לא נתפס בהכנסות, זה נתפס בהוצאות.

אלכס קושניר: ינון, כשאתה רואה את תשלומי המע"מ ואת תשלומי כרטיסי האשראי אתה רואה שהייתה צמיחה.

ינון אזולאי: גם בקורונה כרטיסי האשראי טיפסו למעלה.

אלכס קושניר: כולנו רוצים לתת את המענקים ואת הפיצויים למי שבאמת נפגע מהקורונה, לא ממשהו אחר.

ינון אזולאי: כל מי שיושב סביב השולחן יודע שיהיה 25%.

ינון אזולאי: אני מאמין שגם המקדם שיעלה מ-0.4 ל-0.5 זה איזה שהוא עז שהכניסו כדי לתת איזה קרדיט למישהו פה.

אלכס קושניר: שלמה אוחיון, בבקשה.

שלמה אוחיון: יש מגזר שצריך להתייחס אליו מבחינת הכמויות של הזכאים, וזה מגזר העוסקים הפטורים שלגביהם הפשטות היא קריטית מבחינת היישום של המענקים.

שלמה אוחיון: גם את זה חייבים לקחת בחשבון כשמקבלים את ההחלטות, כי לגבי המגזר הזה, שהוא החלק הארי של מקבלי המענקים שאנחנו מדברים עליהם, התהליך שבנינו עבורם הוא תהליך של הצהרה, אמון מלא במה שהם מצהירים.

שלמה אוחיון: אנחנו אמנם מתבשרים על חלק מהנתונים השנתיים שלהם, אבל אין לנו את הנתונים הדו חודשיים.

שלמה אוחיון: גם אותם צריך לקחת בחשבון כשאנחנו באים לדון בנושא של פשטות ויישום.

אלכס קושניר: אנחנו נתחיל את הדיון מחר בזה שאני אבקש מכם להציג את הנתונים – את כמות העסקים שנפגעו מ-35% ומ-25% ומעלה בחודשים הרלוונטיים, וגם נתונים על נובמבר-דצמבר, דו חודשי.

אלכס קושניר: לגבי תקופת הבסיס אני מבין את הטענה שלכם, אני אפילו חושב שיש בה הרבה מאוד היגיון, כי ברגע שאנחנו נותנים את אופציית הבחירה אנחנו מכניסים הרבה מאוד עסקים שלא נפגעו מהקורונה.

אלכס קושניר: יחד עם זה 2019 נראה לי מאוד רחוק כי אנחנו כבר ב-2022, לכן אני מציע לכם לבחון שתי אפשרויות.

אלכס קושניר: אחת, את מה שאמר ירון, והשנייה, את מה שאני אמרתי בדיון הקודם - לעשות ממוצע של 2019-2020, מה שנותן תמונה יותר נכונה לעסקים.

אלכס קושניר: לעסקים חדשים שנפתחו בשנת 2019 אנחנו מבקשים להוסיף את חודשים ינואר ופברואר 2020, כדי לתת את הביטוי לצמיחה הטבעית של העסק.

אלכס קושניר: לעסקים שנפתחו ב-2020 שאתם עושים להם חישוב של ממוצע שנתי תוציאו את ינואר ופברואר 2021, כי מדובר בחודשיים של סגר.

אלכס קושניר: זה לא הוגן לחשב את המחזור של עסק חדש על חודשיים של סגר.

אלכס קושניר: כל מה שקשור לעסקים שמדווחים מחזור אפס - דובר על זה פה לא מעט.

אלכס קושניר: אני מסכים עם העיקרון, רק אנחנו צריכים לדייק את המענה לעיקרון הזה.

אלכס קושניר: אני אבקש שתחשבו על אופציה להרחיב את שלושת החודשים של דיווח על אפס מחזור לארבעה-חמישה.

אלכס קושניר: יש לנו היום את האפשרות לבדוק האם העסק הוא זומבי או עסק אמיתי.

אלכס קושניר: אנחנו יכולים לבדוק את נתוני המחזור שלו בחודשים מרץ-אפריל 2022 כשהדיווחים כבר נעשו.

אלכס קושניר: כל מה שקשור לרווחים שהם לפני שנת 2020 לא אמור להיות רלוונטי לחוק הזה בכלל.

אלכס קושניר: גם ההחלטה לחלק דיבידנד בחודשים ינואר-פברואר 2022 לא רלוונטית לאירוע הזה.

אלכס קושניר: כל מה שקשור לסעיף 3(ט1) - אני מבין שיש איזו שהיא בעיה משפטית סביב הסיפור הזה, אבל את זה צריך לבדוק.

אלכס קושניר: אולי כדאי להתייחס לגובה הדיבידנד כאחוז ממחזור או גובה הדיבידנד כאחוז מרווח.

אלכס קושניר: בכל מה שקשור לגובה הפיצוי לעסקים קטנים עד 300,000 אני מבקש שתביאו הצעה משופרת יותר ממה שיש כאן היום על השולחן.

אלכס קושניר: כשהתחלנו לחוקק את חבילות הסיוע בפעם הקודמת וחשבנו שמדובר באירוע שהוא קצר טווח, ממוקד בזמן, נתנו 40% פגיעה.

אלכס קושניר: עכשיו אנחנו נמצאים בדיוק באותו אירוע קצר טווח, רק חודשיים מאוד ממוקדים.

אלכס קושניר: אם אנחנו לוקחים בחשבון את העובדה שיש מחזוריות טבעית של עסקים כך שיכול להיות מצב שהרבה מאוד עסקים שלא נפגעו מאומיקרון ייכנסו למענק הזה - אני לא רוצה לשלם את הכסף הציבורי במקומות שאני לא צריך.

אלכס קושניר: לגבי עסקים עונתיים ועסקים שיש להם אירועי שיא פעמיים-שלוש בשנה, כמו שישראלה מציגה, ביקשתי מענה.

אלכס קושניר: לגבי תביעת יתר ותשלום בחסר, כמו שהעלתה נירה, נראה לי שיש איזו דיספרופורציה שאותה אני מבקש לבחון.

אלכס קושניר: אגב, בפעם הקודמת היה 25%, אני לא יודע מה פתאום החלטתם להעלות ב-5%.

קריאה: מה לגבי המקדם?

אלכס קושניר: אני לא חושב שצריך להעלות את המקדם, כי אם אתה מעלה את המקדם ל-0.5 אתה מגיע כבר לרווח, אבל אם חברי הכנסת מבקשים תתייחסו גם לזה בדיון הבא.

אלכס קושניר: מחר נתחיל מהתשובות שהממשלה תיתן לנו.

אלכס קושניר: אני אומר לכם שוב, תשקיעו את הזמן, תעברו על הדיון, כי היו פה עוד שאלות.

קריאה: גם העניין הדיפרנציאלי.

אלכס קושניר: תתייחסו מחר לעניין הדיפרנציאלי.