ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 118, 2022-05-11 09:00

אפרת רייטן: שלום לכולם.

אפרת רייטן: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה והרווחה, ה-11 במאי 2022, י' באייר התשפ"ב.

אפרת רייטן: השעה היא תשע בבוקר.

אפרת רייטן: נושא הדיון הוא הצעת תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים)(תיקון), התשפ"ב-2022.

אפרת רייטן: בוקר טוב, זרוע העבודה במשרד הכלכלה.

אפרת רייטן: מי מציג לנו את התקנות?

גאולה צמח: אני אציג.

גאולה צמח: אני מהלשכה המשפטית של זרוע העבודה.

גאולה צמח: אנחנו מבקשים לתקן את תקנות הפיקדון לעובדים זרים, כך שהסייג שמופיע כיום לגבי ענף התעשייה, שמחיל אותן רק על עובדים שנכנסים בשנת 2021 יוסר.

אפרת רייטן: בואי תלכי קצת אחורנית ותני רקע.

גאולה צמח: כן, אני אסביר לגבי התקנות:

גאולה צמח: התקנות מותקנות מכוח סעיף 1יא(א) לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991.

גאולה צמח: סעיף זה נותן לשרת הכלכלה את הסמכות לקבוע סכום לפיקדון עובדים זרים.

גאולה צמח: תכלית הפיקדון היא, ראשית, לבוא על חשבון הזכויות הסוציאליות שצריך להפקיד לעובדים הזרים; ושנית - לתמרץ אותם לעזוב את ישראל במועד שקבוע להם.

גאולה צמח: התקנות קובעות את הסכום שצריך להפקיד, הגוף שאליו יופקדו, תנאי הזכאות ועוד הוראות.

גאולה צמח: מי שמנהל את חשבון הפיקדון זו בעצם רשות האוכלוסין וההגירה.

גאולה צמח: כיום התקנות חלות על הענפים בניין וטכנולוגיה ייחודית, מלונאות, מוסדות סיעוד וחברות סיעוד.

גאולה צמח: בינואר 2021 פורסם תיקון לתקנות, אחרי שאושר פה בוועדה, והן הוחלו גם על ענף התעשייה, רק שזה הוחל רק על עובדים זרים שנכנסים בשנת 2021.

גאולה צמח: כרגע אנחנו מבקשים שהסייג הזה יוסר החלטת ממשלה קובעת את המכסה של עובדים זרים לענף התעשייה, שכיום עומדת על 1,500 עובדים.

אפרת רייטן: 1,500 עובדים לענף התעשייה?

גאולה צמח: נכון.

גאולה צמח: ההחלטה הזאת קובעת התניה שכניסת העובדים תותנה בכך שתקנות הפיקדון יחולו על הענף.

גאולה צמח: המכסה מוגבלת לשנתיים, עד סוף שנת 2023.

אפרת רייטן: כשאת אומרת מכסה של 1,500 עובדים, האם זו מכסה שעלתה בשנים האחרונות?

גאולה צמח: החלטת הממשלה משנת 2018 היא שקבעה את המכסה הראשונית ל-2,000 עובדים, עד סוף שנת 2022, בכפוף להחלת התקנות על הענף.

גאולה צמח: בשנה שעברה, כשנכנסנו התקנות לתוקף, היא אישרה רק שזה יוחל על מי שנכנס בשנת 2021.

גאולה צמח: לא הספיקו להיכנס עובדים במהלך השנה הזאת, כלומר כרגע אין עובדים בענף התעשייה ולא נוצלה המכסה בכלל.

גאולה צמח: בנובמבר 2021 תוקנה החלטת הממשלה והופחתה המכסה ל-1,500 עובדים, אבל קבעה שהיא תהיה בתוקף עד סוף שנת 2023.

אפרת רייטן: אוקי.

אפרת רייטן: עמדת רשות האוכלוסין וההגירה?

ענבל משש: שלום גברתי, אני ראש מינהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה.

ענבל משש: נמצאת גם עו"ד קרן גלבוע מהלשכה המשפטית שלנו.

ענבל משש: אנחנו כמובן תומכים ומצטרפים לבקשה לתקן את התקנות.

ענבל משש: צריך להבין שיש החלטת ממשלה עוד משנת 2018 שמדברת על מכסה של עובדים זרים לתעשייה.

ענבל משש: אנחנו לא יכולים כרגע להכניס את העובדים הזרים, על אף שהגישו בקשות להיתרים עבור למעלה מ-300 עובדים בענף התעשייה.

ענבל משש: אנחנו מחכים שהתקנות האלה יעברו כדי לתת את אותם היתרים לכל אותם מעסיקים שהגישו את הבקשות שלהם.

אפרת רייטן: הזכרתן באמת את החלטת הממשלה מספר 4110 מאוגוסט 2018.

אפרת רייטן: בין היתר במה שהיה כתוב שם, מה קורה הסעיף לגבי אופן גיוסם והבאתם לישראל של העובדים הזרים לענף התעשייה, לרבות בחינת גיוסם והבאתם באמצעות הסכמים או הסדרים בילטראליים?

ענבל משש: נכון, גברתי.

ענבל משש: באמת סעיף 3 לאותה החלטת ממשלה קובע שיהיה צוות בין-משרדי שיקבע כמה דברים בתוך 90 ימים על אופן יישום ההחלטה, ובאמת בין היתר על אופן גיוסם והבאתם.

אפרת רייטן: הוועדה הזאת קמה?

ענבל משש: כן, בוודאי.

ענבל משש: קבענו את הקריטריונים, את האופן - כל מה שנקבע בהחלטת הממשלה, יחד עם זרוע העבודה במשרד הכלכלה כמובן.

ענבל משש: אופן הגיוס כרגע כפי שהוא הוא אופן גיוס פרטי: המעסיקים מביאים את העובדים באופן פרטי.

ענבל משש: כמובן איגדנו את זה בנוהל וניסינו לגדר את כל הסיכונים הידועים מגיוס עובדים במסגרת הפרטית.

מאיה מילר משי: יושבת הראש, אם אפשר להתייחס להמלצות הוועדה אנחנו נשמח.

מאיה מילר משי: אני יועצת לממונה על זרוע העבודה.

מאיה מילר משי: כמו שענבל ציינה, באמת הצוות הבין-משרדי קם והגיש המלצות שמתייחסות לאופן גיוס העובדים, בין היתר, וגם לאופן ההקצאה שלהם למשלחי יד שונים ולמכסות פנימיות שהגדרנו.

מאיה מילר משי: בעצם אנחנו בחנו את הביקושים במשק, בחנו את המשרות הפנויות במשלחי יד שונים ואת השכר במשלחי יד שונים, וכמובן גם את בוגרי ההכשרות המקצועיות אצלנו כדי להבין לא רק מצד הביקוש אלא גם מצד ההיצע.

מאיה מילר משי: בסופו של דבר הגדרנו ארבע קבוצות - בעצם תת-מכסות לאותה מכסה של 2,000, לפי מקצועות בביקוש גבוה - שם הגדרנו שכר עוד יותר גבוה מ-130 אחוז שזה מה שהחלטת הממשלה הגדירה; קבוצות נוספות למה שהגדרנו כשל שוק, ששם הביקוש גבוה אבל השכר באמת קצת יותר נמוך.

מאיה מילר משי: גם שם כמובן השכר לא יפחת מ-130 אחוז, כאמור בהחלטת הממשלה; מקצועות בשכר נמוך, ששם לא ראינו אינדיקציות משקיות לביקוש אבל המעסיקים כן אמרו לנו שצריך אותם; ומקצועות חריגים.

אפרת רייטן: רגע, תתמקדי במקום הזה, שאת אומרת שלא ראיתם אינדיקציות.

מאיה מילר משי: זה אומר שמבחינת השכר, השכר הממוצע המשקי בפועל באותם משלחי יד הוא נמוך מ-80 אחוז השכר הממוצע במשק, ויחד עם זאת כן ראינו אינדיקציות אחרות, שאינן השכר, לזה שבאמת יש צורך במקצועות האלה.

אפרת רייטן: כמו מה למשל?

מאיה מילר משי: פקידים לענייני רישום והובלה של חומרים, מפעילי מכונות מסוגים שונים - אם זה ייצור גומי, מוצרי מזון, מעבדי עץ ונגרים.

מאיה מילר משי: דברים כאלה ואחרים.

אפרת רייטן: שיש ביקוש ואין עובדים ישראלים שרוצים לעבוד בעבודות האלה?

מאיה מילר משי: באופן כללי, אני חושבת שגם התאחדות התעשיינים ידעו להעיד על זה בצורה טובה, נכון להיום אנחנו במספר נומינלי של משרות פנויות מאוד גבוה ברבעון הראשון של שנת 2022.

מאיה מילר משי: יותר גבוה - לא רק כמובן ממה שהיה בשנת 2021, אלא גם ממה שהיה כשעברה החלטת הממשלה וכשניתנו ההמלצות.

אפרת רייטן: למה זה קורה?

אפרת רייטן: אתם כזרוע העבודה, הרי אמורים להיות לכם הנתונים ולא רק המספרים של החוסר אלא אני יודעת גם שאתם עובדים קשה מאוד על כל מה שקשור להכשרות.

מאיה מילר משי: נכון.

מאיה מילר משי: מבחינתנו, יש לנו אמצעים שונים לגשר על הפער הזה.

מאיה מילר משי: לא כל הפער הזה יזכה למענה באמצעות עובדים זרים, כמו שלא כולו יזכה למענה באמצעות הכשרות.

מאיה מילר משי: יש גם הכשרות מקצועיות.

מאיה מילר משי: חלק ממנו הוא כמובן בעובדי כפיים בלתי מקצועיים, שאנחנו גם כמשרד הכלכלה וגם כזרוע העבודה במטרה לסייע בהתייעלות של אותם מעסיקים, במטרה שהם יגבירו פריון ועם הזמן יהיה פחות צורך בעובדי כפיים שהם בלתי מקצועיים.

מאיה מילר משי: זה כמובן לאורך זמן.

מאיה מילר משי: בטווח המיידי, יש באמת סריה של מענים.

מאיה מילר משי: חלק מזה אלה עובדים זרים שאנחנו עכשיו רוצים לתת את המענה הזה.

מאיה מילר משי: חלק מזה הם עובדים פלסטינים, שהחלטת הממשלה של נובמבר האחרון הגדילה בין היתר את מכסת הפלסטינים והיא כבר במימוש מאוד גבוה.

מאיה מילר משי: אבל עובדים פלסטינים לא יכולים לתת מענה להכל.

מאיה מילר משי: אנחנו מקבלים את האמירה הזאת מצד מעסיקים כל הזמן.

מאיה מילר משי: גם בגלל מגבלות גיאוגרפיות, וגם כי משלחי היד שהם נותנים להם מענה הם בסוף שונים ולא בחפיפה מלאה.

אפרת רייטן: אבל את יכולה להסביר לי, למשל גם קראתי את המכתב שנשלח אלינו ב-9 במאי מהתאחדות התעשיינים בישראל.

אפרת רייטן: הם מציינים שעיקר הצורך הוא במשרות ייצור, מהנדסים והנדסאים אבל גם בתפקידי מטה.

מאיה מילר משי: אם התאחדות התעשיינים רוצים להסביר את הממצאים אז בשמחה.

אפרת רייטן: ומה זה תפקיד מטה, תכף נשמע.

מאיה מילר משי: כן, אני אשמח לשמוע.

אפרת רייטן: אבל אנחנו מדברים כאן על מהנדסים והנדסאים.

אפרת רייטן: למה אנחנו צריכים לייבא אותם?

מאיה מילר משי: אנחנו עושים גם וגם: אנחנו גם עושים הכשרות, וגם אנחנו מקבלים אינדיקציות.

מאיה מילר משי: ואני רק רוצה לציין שכאמור, השכר שהגדרנו הוא גבוה מ-130 אחוז השכר הממוצע במשק למהנדסים.

מאיה מילר משי: זה מה שהוגדר אצלנו בהמלצות בקבוצה א'.

מאיה מילר משי: השכר הוא בערך 17 אלף שקל.

אפרת רייטן: אז זה עוד יותר מחזק את מה שאני אומרת.

אפרת רייטן: אם השכר הוא גבוה, למה אנחנו צריכים לייבא אנשים מבחוץ?

מאיה מילר משי: אבל זה בדיוק מה שאנחנו אומרים: אם השכר כל כך גבוה ועדיין יש קושי לגייס ישראלים, אנחנו מבינים שהמעסיק לא סתם מנסה לגייס כוח עבודה זול.

אפרת רייטן: אז איפה הכשל?

אפרת רייטן: למה אנחנו צריכים להביא עובדים מחו"ל?

מאיה מילר משי: אנחנו צריכים לעשות גם וגם.

מאיה מילר משי: אנחנו צריכים גם להכשיר וגם להביא עובדים מחו"ל.

מאיה מילר משי: כיום המכסה היא באמת לא מאוד גבוהה: 1,500 עובדים זה משהו שהוא יחסית ראשוני ביחס למכסות אחרות.

מופיד מרעי: הם לא נותנים את התשובה לשאלה שנשאלה על ידי יושבת הראש.

מופיד מרעי: יש ישראלים ויש ישראלים מוכשרים, שחסרה להם עבודה והם מחפשים עבודה.

מופיד מרעי: ואתם אומרים - אוקי, אנחנו רוצים להביא עכשיו עובדים זרים.

מופיד מרעי: ואת אומרת שצריכה להיות הלימה בין הנושאים.

מופיד מרעי: מישהו פה יכול להסביר לי, בסופו של דבר למה עדיף עובד זר מקצועי על ישראלי מקצועי?

מופיד מרעי: הוא הרי מקבל את אותה משכורת ואפילו התנאים שלו הם יותר טובים.

מופיד מרעי: ולפעמים הוא מגיע על אשרה מסוימת, עוזב את בעל הבית שלו, את העסק שלו והולך לעבוד במקום אחר, והוא הופך להיות גם עובד זר עם תנאים מלאים.

מופיד מרעי: התנאים שלו יותר טובים משל העובד הישראלי.

מופיד מרעי: האם אנחנו עשינו בדיקה מספיק טובה ומיפינו באמת את הצרכים?

מופיד מרעי: האם הלכנו לפריפריה ובדקנו כמה מהנדסים והנדסאים חסרים גם בעבודה ונוכל לתגמל אותם שיבואו למרכז לעבוד?

מופיד מרעי: או שנביא את העבודה מהמרכז לפריפריה?

מופיד מרעי: אני אומר את זה לכולם: האחריות היא על כולנו - גם על משרדי הממשלה וגם עלינו כחברי כנסת.

מופיד מרעי: האם אנחנו באמת עושים מספיק כדי לעשות את הסנכרון המתאים, כדי שנקבל בסוף את התוצאה הנכונה?

מופיד מרעי: בתחושה שלי לא באמת.

מאיה מילר משי: אז קודם כל, אנחנו עושים הרבה מאוד.

מאיה מילר משי: לעניין הביקוש, זה נכון שיש הרבה מאוד משרות פנויות לצד ישראלים שמחפשים עבודה, אבל יש לך Mismatch: אין לך הלימה מלאה בין מחפשי העבודה לבין המשרות הפנויות, אחרת באמת לא היה צורך שנהיה כאן.

מאיה מילר משי: לעניין הביקושים שמתקבלים מצד מעסיקים: אני בטוחה שהתאחדות התעשיינים תוכל להתייחס לזה בהרחבה.

מאיה מילר משי: לעניין הדברים שאנחנו עושים בגזרת ההכשרות המקצועיות: יש לנו כאן גם את נציגי האגף להכשרה מקצועית, שאם תרצו ישמחו להתייחס בהרחבה לרפורמה באגף ולהכשרות בשיתוף מעסיקים.

אפרת רייטן: ראשית, כמובן, כי יש פער בין הנתונים שאתם שלחתם אתמול ומהמכתב שקיבלתי מהתאחדות התעשיינים.

אפרת רייטן: יש כאן אולי גם נציג מהאוצר?

רום בראב: כן, אני מצוות תעסוקה.

אפרת רייטן: רום, בכל הדיונים שאנחנו עורכים כאן עם צוותי התעסוקה של משרד האוצר, נאמר לנו בצורה מאוד-מאוד מפורשת, כשאנחנו מדברים על עובדי ניקיון ועובדים אחרים, שאתם באופן מוחלט נגד הבאת עובדים זרים מחו"ל.

אפרת רייטן: איך העמדה שלכם כאן?

רום בראב: אני חושב שאין הסכמה לגבי הנתונים שהציגו בזרוע העבודה.

רום בראב: כלומר, יש כל מיני דרכים למדוד ביקושים.

רום בראב: הנתון העיקרי שמשתמשים בו הוא סקר משרות פנויות והוא לא מייצג בצורה מספיק טובה את המחסור במשק.

רום בראב: הוא מייצג גם תחליפיות וגם משרות תוספתיות.

רום בראב: זה איזשהו סקר שמייצג מיקוח, שלא חי בהלימה עם סקר כוח אדם.

רום בראב: כלומר, יש כל מיני נתונים ומציגים תמונה שנקרא לה לא חד משמעית.

רום בראב: אנחנו חושבים שהאמירה הזאת על פער בעובדים היא אמירה שאנחנו לא מסכימים לגביה ואפשר לדבר עליה.

רום בראב: לגבי החלטת הממשלה משנת 2018, קצת קשה להתייחס לנתונים ביחס לניתוח שקרה אז, כי אז מצב העולם היה אחר, אבל אני חושב שביחס לאמירה שקיים פער בעובדים כיום - זו אמירה שאפשר לבחון אותה ואנחנו בטח שלא מסכימים עליה כפי שהוצגה.

אפרת רייטן: כלומר, מבחינת עמדת משרד האוצר, אם תגיד לי את זה במשפט פשוט - מה עמדתכם?

רום בראב: אני חושב שזה דיון שצריך לעשות אותו בצורה קצת יותר מעמיקה, אבל האמירה ככלל, שחסרים עובדים בתעשייה ונדרש להביא עובדים זרים - עם זה אנחנו לא מסכימים.

מאיה מילר משי: אני מבקשת להתייחס.

מאיה מילר משי: בסוף אנחנו מדברים כאן על יישום של החלטת ממשלה משנת 2018.

מאיה מילר משי: אני לא רוצה להתייחס כרגע לנתונים שהביאו לאותה החלטה כי הם באמת השתנו מאז - עברנו משבר קורונה.

מאיה מילר משי: גם בדיון הקודם בוועדה הנושא הזה עלה.

מאיה מילר משי: הנתונים מאז הדיון הקודם בוועדה שבו הנושא הזה צף השתפרו בצורה משמעותית: אנחנו רואים שהמשק כן חזר לאיזושהי שגרה.

מאיה מילר משי: מספר המשרות הפנויות כן גדל ויש גם אינדיקטורים נוספים ולא רק המשרות הפנויות.

מאיה מילר משי: יחד עם זאת, נראה לי שהדיון על הצורך - אני פשוט לא בטוחה שזה הדיון כאן, כי אני לא בטוחה שזה מה שנבחן.

אפרת רייטן: א' - אני מחליטה לגבי הנושאים של הדיון, ולכן קל לי להגיד לך שאני רוצה לדבר על זה.

מאיה מילר משי: אין מחלוקת.

אפרת רייטן: ולכן אלה שאלות שכל הזמן נמצאות כאן באוויר.

אפרת רייטן: את יודעת, אנחנו מדברים כאן על עובדים זרים, מדברים כאן על מכסה ועל ייבוא.

אפרת רייטן: בעצם אנחנו מייבאים עובדים זרים, כשאנחנו יודעים שיש אנשים שמחפשים עבודה או רוצים להתקדם בעבודה.

אפרת רייטן: לכן שאלתי כמה שאלות שעלו מהדברים שגם אתם שלחתם וגם התאחדות התעשיינים בישראל.

מאיה מילר משי: אני מתנצלת אם השתמע אחרת - אנחנו כמובן נשמח לענות לשאלות.

אפרת רייטן: כמו למשל מהנדסים והנדסאים ותפקידי מטה, ואני שואלת את עצמי למה אנחנו לא יכולים לעבוד בזה.

אפרת רייטן: בואי נדבר רגע על הנתונים.

אפרת רייטן: אתם הכנתם אותם?

מאיה מילר משי: כן.

אפרת רייטן: בנתונים של משרד הכלכלה אנחנו ביקשנו באמת לקבל מידע על ההכשרות.

אפרת רייטן: מספר ההכשרות מאז ינואר 2021, מספר הלומדים, וכמובן הנושאים עצמם - ההכשרות עצמן.

אפרת רייטן: בואי נתמקד בענייני החשמל.

אפרת רייטן: יש לך את הנתונים מולך?

מאיה מילר משי: אסף וירדן מהאגף להכשרה מקצועית נמצאים כאן.

מאיה מילר משי: אני רק רוצה קודם לחדד את האמירה ולנסח את זה בצורה אחרת:

מאיה מילר משי: אני רק אומרת שאם נפתח מחדש את הדיון - זה נכון:

מאיה מילר משי: הנתונים שהסתמכנו עליהם כרגע הם באמת כמו שאת שומעת - דיברנו באוויר על נתוני רבעון ראשון של שנת 2022.

מאיה מילר משי: אם בוחנים את הצורך מחדש, אני פשוט לא בטוחה לאילו מסקנות זה יוביל.

מאיה מילר משי: זה יכול להוביל למסקנות לכאן ולכאן - שצריך להגדיל, שצריך להקטין.

מאיה מילר משי: זה ייבחן מחדש, אין ספק.

מאיה מילר משי: זה נבחן כל הזמן.

נעה בן שבת: זה לא נכון להסתמך על החלטת ממשלה משנת 2018, כשאף עובד זר לא הובא - גם כשאושרו תקנות הפיקדון לשנת 2021, אף עובד זר לא הובא במסגרתן.

מאיה מילר משי: אבל יש בעייתיות גם עם לא ליישם החלטת ממשלה.

מופיד מרעי: יש 300 בקשות מול 1,800 היתרים?

מופיד מרעי: על כמה היתרים מדברת ההחלטה?

מאיה מילר משי: ההחלטה משנת 2018 דיברה על 2,000, ובנובמבר 2021 המספר הזה צומצם ל-1,500.

מופיד מרעי: נו, ואת אומרת שיש בקשה ל-300.

ענבל משש: לא, זה דברים בקנה.

ענבל משש: זה לא 300, זה יותר.

מאיה מילר משי: רשות האוכלוסין ציינה את זה.

ענבל משש: גברתי, להשלמת התמונה אני רק אומר - קודם כל, כולנו כמובן בעד שוק התעסוקה הישראלי, כחול-לבן, בוודאי.

ענבל משש: אין על זה מחלוקת.

ענבל משש: אני רק אציין שכבר היום נכנסים מהנדסים זרים למדינת ישראל באמצעות ענף המומחים.

ענבל משש: בהגשת בקשות, אני יכולה להגיד לך שיש כבר היום כ-1,500 מהנדסים זרים שנמצאים בישראל, מתוך ה-6,900 מומחים.

ענבל משש: גם מכונאים.

ענבל משש: זאת אומרת, יש פה הסדרה של עובדים זרים שנכנסים בענף המומחים, במתווה כרגע של ענף התעשייה.

אפרת רייטן: שזה רלוונטי?

ענבל משש: כן, בוודאי, זה רלוונטי.

ענבל משש: כי גברתי שאלה על מהנדסים.

אפרת רייטן: לא, את אומרת שהם נמצאים כאן ממילא.

אפרת רייטן: אז זה לא רלוונטי למה שאנחנו מאשרים עכשיו.

נעה בן שבת: הפיקדון הוא לא תנאי לכניסה שלהם.

ענבל משש: בענף המומחים אין פיקדון.

ענבל משש: מה שאת צריכה לאשר - מומחים זרים הם בין היתר עובדי תעשייה שנכנסים דרך ענף המומחים.

נעה בן שבת: והשכר שלהם הוא 180 אחוז?

מאיה מילר משי: 200 אחוז.

ענבל משש: 200 אחוז, ואין פיקדון.

ענבל משש: פה זה 130 אחוז, או מה שקבענו לפי הקבוצות.

ענבל משש: אני רק אשלים שבקבוצה א' של המהנדסים המכסה היא 400.

נעה בן שבת: המומחים, המהנדסים הם 400?

ענבל משש: לא.

ענבל משש: למומחים אין מכסה וכרגע יש בישראל כ-1,500 מהנדסים מתוך 6,900 מומחים, שזה מגוון מאוד רחב של תפקידים.

ענבל משש: ככלל, בענף התעשייה, כשהצוות הבין משרדי שהובילו זרוע העבודה ועשה את כל הבדיקות שלו בחנו את הביקושים, וחילקו את הביקושים לקבוצות, אז בהתאם לנוהל זו בסך הכל מכסה של 400 מהנדסי תעשייה וייצור מכונות.

אפרת רייטן: מי אלה ה-300 שקודם הזכרת?

אפרת רייטן: באילו תחומים?

ענבל משש: בעצם אחרי שהצוות הבין-משרדי הגיש את המסקנות ויצאנו לתוך תהליך של הגשת בקשות להיתר בענף התעשייה בהתאם להחלטת הממשלה, אז הוגשו בקשות על ידי מפעלי תעשייה.

אפרת רייטן: באילו תחומים?

ענבל משש: אני יכולה להסתכל.

ענבל משש: אני לא יודעת כרגע להגיד לך מה החלוקה פה למקצועות.

ענבל משש: אבל עובדי תעשייה - גם מהנדסים, גם חשמלאים, גם מחסנאים, מבנאים כמובן על ידי התעשייה האווירית.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים להביא מחו"ל מחסנאים?

ענבל משש: זה חלק ממה שכתוב בהמלצות של הצוות הבין-משרדי.

ענבל משש: הם חילקו את המקצועות לקבוצות, אז לכל קבוצה יש התייחסות: גם לתנאים, גם למקצוע, גם לאופן הבאת העובדים וגם לשכר.

ענבל משש: זה הכל מעוגן בנוהל טיפול בבקשות למתן היתרים, בכפוף להמלצות של הצוות הבין-משרדי.

אפרת רייטן: אנחנו לא מדברים על הזמנת עובדים לא מיומנים בשכר נמוך, אלא על העסקת עובדים מומחים ומיומנים שלא זמינים היום בשוק המקומי?

מאיה מילר משי: כן, על זה מדובר.

מאיה מילר משי: החלטת הממשלה מדברת על הבאה של עובדים בשכר שלא יפחת מ-130 אחוז השכר הממוצע במשק.

אפרת רייטן: לא, מיומנים ומומחים?

מאיה מילר משי: בגדול, מבחינת משלחי היד שהגדרנו אין פה עובדים בלתי מיומנים.

מאיה מילר משי: תקנו אותי אם אני טועה.

מיכל וקסמן חילי: אין עובדים בלתי מיומנים.

אפרת רייטן: אתם יכולים להקריא לי את הנוסח, איך זה כתוב?

ענבל משש: בהחלטת הממשלה כתוב: עובדים זרים לענף התעשייה בשכר שלא יפחת מ-130 אחוז.

ענבל משש: בנוהל של רשות האוכלוסין וההגירה, כפי שאמרתי יש קריטריונים, ובתוך הקריטריונים יש תנאים בהתאם לסוג המקצוע הנדרש.

ענבל משש: יש קבוצות, אני יכולה להגיש לך עכשיו את הנוהל.

ענבל משש: אם את רוצה שאני אתן פירוט מהר: בקבוצה א' המקצועות הם מהנדסי תעשייה וייצור ומהנדסי מכונות.

ענבל משש: תת מכסה זה 400.

ענבל משש: בקבוצה ב' יש רשימה יותר ארוכה: חשמלאים, הנדסאי אלקטרוניקה, הנדסאי מכונות, הנדסאי חשמל.

אפרת רייטן: בואי רגע נתעכב בעניין החשמלאים.

נועה שפיצר מזרחי: גברתי, אפשר גם להתייחס?

נועה שפיצר מזרחי: אני ממשרד הכלכלה.

נועה שפיצר מזרחי: אני פשוט מהשטח.

אפרת רייטן: עוד רגע.

אפרת רייטן: אז שוב, אני חוזרת לנתונים שקיבלתי ממשרד הכלכלה.

אפרת רייטן: אתם שלחתם לי נייר שבו דיברתם על מספר ההכשרות, מספר הבוגרים וכו'.

אפרת רייטן: אני רואה שלמשל הכשרתם 436 חשמלאי שירות.

אפרת רייטן: חשמלאי מעשי - עוד 52.

אפרת רייטן: חשמלאי מוסמך - 24.

אפרת רייטן: חשמלאי מסויג - 1,615.

אפרת רייטן: חשמלאי בודק - 49.

אפרת רייטן: חשמלאי ראשי - עוד שמונה.

אפרת רייטן: ו-?

מאיה מילר משי: האגף להכשרה מקצועית, אני אשמח אם תוכלו להרחיב לגבי הנתונים.

אסף מרגלית: מה השאלה?

אסף מרגלית: אלה באמת הנתונים.

אסף מרגלית: אלה היו ההכשרות מאז תחילת שנת 2021.

אפרת רייטן: אני חוזרת רגע לנייר שלכם.

אפרת רייטן: אולי תעשו לי איזשהו סדר בין הנתונים.

אפרת רייטן: כתוב - במקביל האגף מקדם הכשרות בפועל ובמאמצים רבים ולמרות הבירוקרטיה הכבדה ומגבלות הקורונה פתחנו בשנה האחרונה שתי הכשרות בתחום של חשמל במסגרות מבנים, עם כ-25 עובדים המקבלים הכשרה ותעסוקה.

מיכל וקסמן חילי: התאחדות התעשיינים שלחה את המכתב הזה.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: ואתם ה-25 עובדים שאתם הכשרתם?

מיכל וקסמן חילי: לגבי הכשרות נמצאת איתי כאן תמר הרן מאגף הכשרות ותעסוקה בהתאחדות התעשיינים.

מיכל וקסמן חילי: אבל גברתי, הייתי רוצה לומר כמה דברים לגבי הדברים שנאמרו.

אפרת רייטן: אוקי.

אפרת רייטן: תכף.

אפרת רייטן: אני רק רוצה התייחסות לזה ואחר כך אנחנו נשמע בהרחבה.

תמר הרן: בוקר טוב.

תמר הרן: לצערנו הרב, למרות מאמצים מאוד רבים שלנו בהתאחדות לקדם הכשרות מקצועיות לתעשייה - עם כל המאמצים וכל התוכניות שקיימות, הצלחנו להוציא שתיים עם 25 עובדים בסך הכל, כשחצי מזה אלה בכלל עובדים פלסטינים קיימים, בסיוע של שגרירויות זרות.

תמר הרן: קצת עצוב שבסופו של דבר מי שממן פה הכשרות בישראל אלה שגרירויות זרות.

תמר הרן: אנחנו בשיתוף פעולה עם כולם - גם משרד הכלכלה, זרוע העבודה, רשות ההשקעות, כל מי שמוכן לסייע למעסיקים בתעשייה - והצלחנו להוציא רק את שתי ההכשרות האלה, למרות שיש לא מעט תוכניות.

תמר הרן: רק עכשיו יצאה תוכנית כיתה בעבודה, שבאמת הרבה תולים בה תקווה מזרוע העבודה.

תמר הרן: היא באמת מאוד גמישה יחסית למה שהיה קיים עד כה, ועם זאת זה עדיין מאוד בירוקרטי, דורש העלאת שכר שלפעמים היא לא מוצדקת, של 15 אחוז.

תמר הרן: עדיין נדרש מינימום מסוים של מוכשרים.

אפרת רייטן: לא הבנתי.

אפרת רייטן: למה הכוונה?

תמר הרן: 15 אחוז העלאה בשכר.

אפרת רייטן: כדי שאנשים יעבדו?

תמר הרן: במקצועות מסוימים, במיוחד כשהשכר בתעשייה הוא גבוה ב-40 אחוז מהשכר הממוצע.

אפרת רייטן: אז זאת אומרת עוד 15 אחוז מעל ה-40 אחוז?

תמר הרן: העלאת שכר לאחר ההכשרה.

תמר הרן: העלאה של 15 אחוז מעל השכר.

נעה בן שבת: זאת אומרת - יש לך עובד קיים שכיום מקבל שכר X, ואחרי זה הוא יקבל X ועוד 15 אחוז.

אפרת רייטן: אז לא שווה לכם להשקיע בו?

תמר הרן: לא שלא שווה, אבל זו לפעמים יכולה להיות הוצאה מאוד ניכרת למעסיקים.

תמר הרן: במיוחד כשהשכר במקצוע הוא גבוה גם כך מהשכר הממוצע.

אפרת רייטן: בעיניכם.

אפרת רייטן: זאת אומרת, כי בעיני אותו עובד ישראלי כנראה שלא.

אפרת רייטן: אחרת הוא היה בא, לא?

תמר הרן: זה הולך עם ערכים נומינליים.

אפרת רייטן: זאת אומרת, יכול להיות שיש אנשים שכן רוצים לעבוד בעבודות הספציפיות האלה, אבל הם אומרים - המעסיקים לא משלמים לי פה מספיק, ברור שאני לא רוצה לעבוד בזה.

אפרת רייטן: זו עבודה קשה.

תמר הרן: אני חושבת שעם שכר ממוצע בתעשייה של מעל 40 אחוז מהשכר הממוצע במשק, אני לא חושבת שהדיון פה הוא בנושא השכר.

אפרת רייטן: אבל מילת המפתח היא ממוצע.

אפרת רייטן: בממוצע 40 אחוז.

אפרת רייטן: אולי אנחנו מדברים על אותם אנשים שהם מתחת ל-40 אחוז.

תמר הרן: הנושא הזה של השכר הוא גם אולי הדבר הפחות בעייתי בנושא הזה.

תמר הרן: הנושא הוא הבירוקרטיה המאוד קשה לקידום ההכשרות.

אפרת רייטן: בירוקרטיה?

תמר הרן: כן.

תמר הרן: התנאים הנדרשים, יצירת קבוצות.

תמר הרן: לפעמים זה פוגע במעסיקים קטנים ובינוניים, כי הם נדרשים ליצור קבוצה וזה דורש מהם איזשהו תיאום עם מעסיקים נוספים.

תמר הרן: אז הם מתקשים לעשות את זה לבד.

אפרת רייטן: אז אתם מפנים אצבע מאשימה להכשרות בזרוע העבודה.

אפרת רייטן: אתם אומרים - אתם לא עובדים בצורה ידידותית, אם הייתם עושים את הדברים יותר טוב אולי היינו מצליחים להכשיר ישראלים.

תמר הרן: אני אשמח לראות נתונים אחרים ממינהלת המעסיקים, שתראה שהם מצליחים לעשות את זה.

תמר הרן: ממה שאנחנו מכירים, גם הם מתקשים להוציא הכשרות.

אפרת רייטן: טוב, הם לא נמצאים כאן, אני לא יודעת.

אפרת רייטן: אבל כן.

תמר הרן: הוקמה מינהלת מעסיקים.

אפרת רייטן: בסדר, אבל אתם אומרים: אנחנו מבחינתנו רוצים להעסיק ישראלים, אין לנו בעיה עם זה ולא רוצים להביא אנשים מבחוץ.

אפרת רייטן: הבעיה היא רק שגם מבחינה בירוקרטית לא עוזרים לנו ולהפך, מערימים עלינו קשיים, ובגלל זה אנחנו לא מצליחים לעבוד עם זרוע העבודה, שאולי אצלם צריך לפתור את הבעיות ואצלם האשם.

אפרת רייטן: וחוץ מזה, שגם אותם עובדים ישראלים שרוצים - הם רוצים שכר גבוה מדי אז אתם מעדיפים להביא אחרים?

תמר הרן: לא, זה ממש לא הדבר.

תמר הרן: וגם אין עניין של אשם.

תמר הרן: אנחנו רוצים לעבוד עם כולם, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

אפרת רייטן: לא, אבל אנחנו מנסים להוציא פה בדיון את הבעיות ולנסות לפתור אותן.

תמר הרן: אוקי, אז הבעיות הן כאלה: קודם כל, הקושי ללכת עם אחת מהתוכניות האלה, כי לכל אחת מהן יש מגבלות אחרות.

תמר הרן: אגב, הן גם משתנות חדשות לבקרים.

תמר הרן: יש כל הזמן איזשהם שינויים, וכל הזמן יוצאות תוכניות חדשות.

תמר הרן: לצערנו, הן עדיין לא מספיק מותאמות.

תמר הרן: ובסופו של דבר, גם אנחנו ראינו מתוך שיתוף פעולה שעשינו עם שירות התעסוקה להכשרות OJT, שההכשרה הכי טובה - טובה לא רק במונחים של פיחות בירוקרטיה והתאמה למעסיקים, אלא באמת הכי טובה בהיבט המקצועי שבאמת עונה על הצרכים של המעסיק, היא הכשרה שנעשית פנים-מפעלית.

תמר הרן: OJT - On job training.

תמר הרן: בצורה הזאת של התוכנית, בשנת 2021 הוצאנו בסך הכל שלוש פעימות, שבמהלכן נקלטו בתעשייה 2,800 עובדים חדשים.

תמר הרן: אנחנו גם בקשר רציף עם השירות למדוד ולבקר את זה, ועדיין 70 אחוז מהם מועסקים בתעשייה.

תמר הרן: כך שגם במונחים אבסולוטיים מדובר בהצלחה.

תמר הרן: עם זאת, עדיין רוב התוכניות הן לא כאלה ולא מותאמות מספיק.

תמר הרן: רוב התוכניות שקיימות הן לא OJT.

תמר הרן: יש לזרוע העבודה OJT, אבל אני חושבת שגם הם יגידו כאן, בריש גלי ובצורה כנה שאין מספיק.

אפרת רייטן: בואו נשמע.

אפרת רייטן: אוקי, אז זרוע העבודה, תגובתכם?

תמר הרן: לא מספיק מגיעים.

תמר הרן: לא מספיק נרשמים דרכם, דרך המינהלת.

תמר הרן: למרות שהתוכנית הזאת קיימת כל הזמן באופן רציף.

אפרת רייטן: אוקי, בואו נשמע.

אפרת רייטן: הגנתכם?

אפרת רייטן: מה ייאמר?

ירדן אלון: אני מנהלת מסלולי הכשרה בשיתוף מעסיקים בזרוע העבודה, האגף להכשרה מקצועית.

ירדן אלון: מאז משבר הקורונה, שנת 2020, האגף קיבל תקציבים ובאמת פרסם נהלים חדשים, עם באמת פישוט בירוקרטיה שהוא חסר תקדים לעומת מה שהיה לפני כן.

אפרת רייטן: פישוט.

ירדן אלון: פישוט.

ירדן אלון: אנחנו עובדים הרבה יותר קל, מקוון, ואנחנו מתייעלים כל הזמן.

ירדן אלון: אני מקבלת את זה שתמר אומרת שאנחנו משנים את הנהלים הרבה - כי אנחנו פשוט מקבלים כל הזמן פידבק מהשטח ומעדכנים ועושים את הכל הרבה יותר קל ואפשרי.

ירדן אלון: לעניין הנגשת המידע: באמת הוקמה מינהלת מעסיקים שמשותפת לזרוע העבודה ולנשיאות המגזר העסקי ולהסתדרות, שגם אוספת צרכים במשק וביחד איתנו כותבת את הנהלים.

ירדן אלון: אנחנו עובדים יד ביד ומנגישים את המידע למעסיקים.

אפרת רייטן: יש לכם כבר באמת תוצאות בעקבות העבודה המשותפת עם המגזר העסקי ועם ההסתדרות?

אפרת רייטן: מה התוצאות של זה?

ירדן אלון: בשנת 2020 היו לנו 430 תלמידים בתחומי התעשייה.

ירדן אלון: בשנת 2021 כבר התחילו 1,000 לומדים.

ירדן אלון: אנחנו מגיעים לשם.

ירדן אלון: ב-OJT, מה שתמר אומרת - התחילו בשנת 2021 5,000 תלמידים - לא רק בתעשייה, אבל כן מסלול של מעסיקים לפי צורכי המעסיק.

ירדן אלון: זאת אומרת: אנחנו מרוצים מהתוצאות.

ירדן אלון: בנוסף, רק בשבוע שעבר נפגשנו עם איגוד לשכות המסחר, שבירך על השינויים שאנחנו מבצעים ומשווק את המסלולים שלנו בשטח.

ירדן אלון: אז אנחנו עושים עבודה מאוד מאומצת, ואנחנו כל הזמן משתפרים ומשכללים.

תמר הרן: גם הכיתה בעבודה זה בהחלט מאוד מתקדם ביחס לתוכניות אחרות שהיו, ואנחנו מברכים על זה.

אפרת רייטן: אבל אני לא מצליחה להבין.

אפרת רייטן: מישהו יכול להסביר לי, מישהו שיש לו את הידע וחוקר ואוסף את המידע - איך ייתכן שאין מספיק הנדסאים?

אפרת רייטן: אני לא מצליחה להבין.

תמר הרן: אני אולי אוכל לתת איזשהו אור בנושא הזה.

אפרת רייטן: רגע.

אפרת רייטן: דווקא מה עם זרוע העבודה, הכשרות, עניינים?

אפרת רייטן: מה?

אפרת רייטן: אני לא מבינה.

ירדן אלון: הכשרות הנדסאים הן בתחום של מה"ט (המכון הממשלתי להכשרה טכנולוגית).

מאיה מילר משי: אנחנו נוכל להעביר בהמשך נתונים על המחסור.

מאיה מילר משי: אני רק אגיד לגבי המכסה: זה נכון שלא נכתב בצורה מפורשת שמדובר בעובדים מיומנים, אבל קביעת רף השכר של 130 אחוז נועדה לתת את הרף הזה בפועל.

מאיה מילר משי: מעסיק מעדיף עובדים ישראלים.

מאיה מילר משי: אם את קובעת רף שכר של 130 אחוז לפני אגרות והיטלים, שהרשות תדע להעיד כמה זה - זה 9,600 בשנה אם אני זוכרת נכון, האגרה השנתית של עובד זר.

מאיה מילר משי: בנוסף לאגרות והיטלים הסכום יוצא מאוד גבוה.

מאיה מילר משי: בסוף, באמת לא מדובר כאן על עובדי כפיים.

מאיה מילר משי: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהמעסיק לא ישלם את הסכום הזה עבור עובדי כפיים.

מאיה מילר משי: לגבי המחסור: אנחנו נעביר לכם נתונים מדויקים, בשמחה.

מאיה מילר משי: זה באמת מה"ט ולא הכשרה מקצועית שנמצאים כאן.

מאיה מילר משי: בסופו של דבר, האמירה היא שצריך גם וגם וגם.

מאיה מילר משי: היום כל המשק משווע לעובדים, יש תחרות על עובדים ואנחנו צריכים באמת סל של מענים - גם זה שאנחנו נותנים, גם עובדים זרים, גם פלסטינים וגם הגברת פריון.

מאיה מילר משי: זה פשוט צריך להיות הכל ביחד.

אפרת רייטן: תגידי, כדי להבין באמת למה לנו כחברה יש באמת חוסר בידיים עובדות - ובאמת בכל פעם אני מדברת עם האוצר, ומדברים על 140 אלף משרות פנויות, בכל מיני תחומים שונים, ואני שומעת את משרד האוצר בהרבה מאוד שיחות שאני עושה איתם.

אפרת רייטן: אני מכירה את העמדה הזאת שהם אומרים שאין למה להביא עובדים מבחוץ, כי יש לנו את העובדים הישראלים שלנו בארץ, ובואו נשקיע בהם.

אפרת רייטן: יש איזה כשל.

אפרת רייטן: בגלל זה גם רציתי לדעת מה עמדת משרד האוצר בתחילת הדברים.

אפרת רייטן: זה כאילו לא מסתדר לי, שתי העמדות האלה.

אפרת רייטן: יש כשל וזאת שאלת התם שלי.

אפרת רייטן: יכול להיות שבאמת, יש עכשיו בעיה, ואני מבינה שצריך ידיים עובדות בתעשייה והכל, ורוצים לעזור להם ולפתור את העניינים, וחסרים עובדים מומחים או מיומנים, לא משנה איך נקרא לזה.

אפרת רייטן: ולא מצליחים לפתור פה את הבעיות, אז כאילו הדרך הכי קלה היא להביא מחו"ל עובדים גם יותר זולים.

אפרת רייטן: כי להנדסאי הישראלי נצטרך לשלם יותר, אז בואו נביא מהר-מהר.

אפרת רייטן: ככה אנחנו מרגיעים את התעשייה - אנחנו נותנים להם את העובדים שיגיעו מהר ונעזור להם.

אפרת רייטן: הם מכסה קטנה יחסית, לא גדולה.

אפרת רייטן: לא שוברים כאן אקסיומות וכאלה.

אפרת רייטן: לא מדברים פה על 20 או 50 אלף אלא כמה אלפים בודדים.

אפרת רייטן: עכשיו אלה 300 בכלל, יש ביקושים, ובסך הכל זה 1,500 - אז לא הרעדנו כאן את הספינה; אבל יש פה בעיה, ובמקום לפתור אותה מוצאים פתרונות כאלה שהם כמו פלסטרים.

אפרת רייטן: אבל אנחנו נישאר עם הבעיה הזאת והיא תחריף.

אפרת רייטן: הרי בעצם, למה משרד האוצר לא רוצה להביא עובדים זרים?

אפרת רייטן: יש הרבה נימוקים, אבל בין היתר כי הם אומרים שאחר כך המקצועות האלה הופכים להיות מזוהים עם עובדים זרים, ואז ישראלים לא רוצים לעבוד בהם בכלל.

אפרת רייטן: אז אנחנו עושים לעצמנו כאן איזושהי בעיה.

אפרת רייטן: אני גם רואה שזה נכתב פה, בריש גלי, על ידי התאחדות התעשיינים.

אפרת רייטן: הם כותבים כאן:

אפרת רייטן: לצערנו קיים קושי עצום לגייס עובדים.

אפרת רייטן: בעוד שהשכר הממוצע גבוה בכ-40 אחוז מהשכר הממוצע במשק והתעשייה מציעה יציבות תעסוקתית ואופק התפתחותי, המחסור בעובדים נשאר כמעט יציב.

אפרת רייטן: המחסור משמעותי בעובדי ייצור במקצועות המסורתיים בתעשייה, אליהם מתקשים לגייס בשל חוסר נכונות העובדים הישראלים לעבוד במקצועות האלה.

אפרת רייטן: אז איך זה פותר את זה עכשיו?

אפרת רייטן: הם לא ירצו, גם לא ירצו עוד יותר.

אפרת רייטן: להפך: יתחילו להביא כל מיני עובדים אז הם יגידו שזו עבודה של עובדים זרים.

מאיה מילר משי: זו שאלה טובה באמת גם ברמה המשקית.

מאיה מילר משי: אני אגיב בקצרה ואז מי שרוצה ידבר על התעשייה ספציפית.

אפרת רייטן: משרד האוצר, הצגתי את העמדה שלכם נכונה?

רום בראב: כן.

רום בראב: חשוב לי להגיד שכשמדברים על עובדים זרים, אני חושב שנכון להבחין בין עובדים במיומנות גבוהה לעובדים במיומנות נמוכה.

רום בראב: כשמדברים על עובדים במיומנות גבוהה, דיברת על המחסור שאולי קיים בארץ.

רום בראב: יש הרבה הכשרות כמו שהציגו פה בזרוע העבודה.

רום בראב: ניתנו המון תקציבים.

רום בראב: אלה פשוט הכשרות שלוקחות זמן.

רום בראב: מדובר בהכשרות עומק, שצריך להביא אנשים ולתת להם סל כלים מאוד-מאוד רחב.

אפרת רייטן: התקנה ושירות למתקיני קירור ומיזוג אוויר?

רום בראב: אז אני מבחין.

רום בראב: יש מיומנות גבוהה ומיומנות נמוכה.

רום בראב: במיומנות נמוכה, אני לא יודע להתייחס ספציפית למקצוע שנקבת בשמו, אבל אני כן חושב שבמיומנות נמוכה אנחנו לא היינו רוצים לראות עובדים זרים, וכן היינו רוצים לראות עובדים ישראלים שעובדים במקצועות האלה.

אפרת רייטן: לא הבנתי.

רום בראב: אני אומר שבעובדים במיומנות נמוכה, שאני לא מכיר את המקצוע שנקבת בו ויכול להיות נכלל בהם, כן היינו רוצים לראות עובדים ישראלים שעובדים, גם אם זה אומר שצריך להעלות להם את השכר.

אפרת רייטן: אוקי.

אפרת רייטן: אז אתם עושים הבחנה בין מיומנות נמוכה למיומנות גבוהה?

רום בראב: ובמיומנות גבוהה גם יש את מסלול המומחים שענבל הזכירה.

אפרת רייטן: את זה נשים רגע בצד.

אפרת רייטן: מיומנות גבוהה ומיומנות נמוכה, ומבחינת משרד האוצר אתם מעדיפים לראות הכשרות של ישראלים במיומנות הנמוכה כדי לא להביא עובדים זרים?

רום בראב: ככלל, כשמדברים על עובדים במיומנות נמוכה מדברים על עובדים, אפשר לקרוא לזה מוחלשים - בעלי הכנסות נמוכות.

רום בראב: אנחנו לא חושבים שנכון להביא עובדים זרים שיהיו תחליפיים לעובדים האלה.

רום בראב: בטח שלא כשהם יכולים לדחוק אותם ולהוריד להם את השכר.

רום בראב: כשמדברים על עובדים במיומנות גבוהה, אנחנו כן יודעים שקיים איזשהו מחסור במשק, זה מדובר גם סביב ההייטק וכדומה.

רום בראב: אלה גם הכשרות שכן לוקחות קצת יותר זמן.

רום בראב: אנחנו כן חושבים שמסלול המומחים נותן מענה לדבר הזה.

רום בראב: פה יש איזשהו יצור כלאיים, של 130 אחוז, שזה בין ה-200 אחוז של מסלול המומחים.

רום בראב: אני אגיד רגע בכנות: כשאנחנו התכוננו לדיון, הדיון מבחינתנו מדבר על הארכת התקנות.

רום בראב: לזה אנחנו לא מתנגדים, כי כרגע, ככל שיש פה עובד זר, נכון שיהיה אפשר לספק לו את התנאים הסוציאליים הנדרשים.

רום בראב: במידה ואנחנו רוצים לקיים דיון על כמה עובדים זרים צריך ובאיזה ענף - זה דיון מעמיק שאנחנו, גורמי המקצוע, מקיימים אותו בינינו כל הזמן באופן שוטף.

רום בראב: אנחנו נשמח לשתף אתכם בדיון הזה ובמנגנונים השונים שאנחנו בונים בשביל לאפיין אותו, אבל אני חושב שזה דיון קצת יותר רחב מזה שנוכל לקיים פה במסגרת הוועדה.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

מאיה מילר משי: אני רק רוצה להגיד באמת שהעמדה שמשרד האוצר הציג היא בדרך כלל גם עמדת זרוע העבודה.

מאיה מילר משי: כלומר, אנחנו כן בוחנים ברמה המשקית את הצורך בעובדים זרים אל מול הרצון לשלב עובדים ישראלים והחשש מפגיעה בתעסוקה ובשכר של עובדים ישראלים.

מאיה מילר משי: בגלל זה, סביב החלטת הממשלה הזאת, גם בשנת 2018 וגם בשנת 2021, הכנסנו את כל ההגנות גם בנוהל.

מאיה מילר משי: הגנה אחת היא ה-130 אחוז, שבאמת נועד לייצר מצב שלא יביאו כוח עבודה זול במקום עובד ישראלי שישלמו לו יותר.

מאיה מילר משי: בנוסף, בגלל החשש מהבאת עובדים זרים ממדינות שיותר ידועות בתשלום דמי תיווך בלתי חוקיים, הכנסנו את אותה הגנה של תמ"ג ומעלה, מה שנקרא.

מאיה מילר משי: כלומר, אנחנו מבינים שמדובר בכמות קטנה ולכן יש קושי לייצר הסכם בילטרלי עם מדינה בשביל להביא עשרה או 20 עובדים; אבל לכן אנחנו מאפשרים, באותן קבוצות של המכסות הפנימיות שהן בשכר יותר נמוך, בדרך כלל, להביא עובדים רק ממדינה שהתמ"ג שלה גבוה או שווה לזה של ישראל.

מאיה מילר משי: מבחינתנו, בדרך כלל - וראינו את זה גם במקומות נוספים - זאת אינדיקציה די טובה לזה שזו מדינה שבדרך כלל נשמרות בה זכויות העובדים.

מאיה מילר משי: אז החששות מובנים, אבל אנחנו באמת עושים את המקסימום כדי שהפגיעה תצטמצם.

אפרת רייטן: אוקי, תודה.

אפרת רייטן: התאחדות התעשיינים.

מיכל וקסמן חילי: תודה רבה.

מיכל וקסמן חילי: אני ראש אגף עבודה בהתאחדות התעשיינים.

מיכל וקסמן חילי: ראשית, הנתונים מדברים בעד עצמם: אנחנו מדברים על מחסור של בערך 10,000 עובדים וקצת מעל בשנת 2018 כשהתקבלה החלטת הממשלה, לעומת מחסור שקרוב ל-15 אלף עובדים היום, לפי הרבעון הראשון לשנת 2022.

מיכל וקסמן חילי: עכשיו, יש מקצועות ספציפיים שנמצאים שם בנוהל שהמספר שלהם פשוט עלה.

מיכל וקסמן חילי: לקראת הבוקר בדקנו למשל מפעילי מכונות.

מיכל וקסמן חילי: עמדנו בשנת 2018 על ממוצע של 1,193 - נכון שזה נומינלי, אבל אני מזכירה לרום מהאוצר שבנובמבר אתם תיקפתם מחדש את ההחלטה הזאת.

מיכל וקסמן חילי: הרי זו לא החלטה משנת 2018.

מיכל וקסמן חילי: בנובמבר אתם החלטתם שוב שיש לתת עובדים זרים בתעשייה.

מיכל וקסמן חילי: הפחתתם מ-2000 ל-1,500.

מיכל וקסמן חילי: זה קרה רק עכשיו.

מיכל וקסמן חילי: הסיבה שהתקנות לא עברו היא רק משום שהכנסת הייתה בפגרה, כך שזו לא באמת החלטה משנת 2018.

מיכל וקסמן חילי: אז למשל במפעילי מכונות - אם הממוצע בשנת 2018 היה 1,193, היום אנחנו מדברים על 1,743.

מיכל וקסמן חילי: אם אנחנו מדברים על רתכים - על 800 בשנת 2018, היום אנחנו מדברים על 833, פחות או יותר אותו דבר.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: המספרים מדברים בעד עצמם.

מיכל וקסמן חילי: המדינה עושה דברים שהיא יכולה לעשות, וטוב שהיא עושה ושתמשיך לעשות.

מיכל וקסמן חילי: כרגע, היום, אין פיתרון.

מיכל וקסמן חילי: הרי אם היה פיתרון, למה צריך המעסיק ללכת, להעסיק עובד זר, ב-130 אחוז, ואני מזכירה שזה לא 130 מהשכר הממוצע אלא 130 אחוז מהשכר הממוצע לתפקיד.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: אם דיברת קודם על מהנדסי תעשייה וייצור ומהנדסי מכונות - אגב, אלה לא עובדי מטה אלא עובדים בשטח - אנחנו מדברים על שכר שהוא גבוה ב-30 אחוז מ-18-17 אלף שקלים, משהו כזה.

מיכל וקסמן חילי: זה לא 130 אחוז מהשכר הממוצע במשק, אלא מהשכר הממוצע לתפקיד.

אפרת רייטן: אז למה את חושבת שישראלים לא רוצים לעבוד בזה?

אפרת רייטן: הרי כל זה נשמע כמו משכורת בהחלט-בהחלט ראויה.

מיכל וקסמן חילי: גברתי, אני מזכירה שעל זה יש תוספת.

מיכל וקסמן חילי: אני מזכירה שלפי הנוהל, אפילו שהשכר הממוצע של הביטוח הלאומי ומה שמתחשבים בו לצורך שכר מינימום כולל בתוכו את התוספים השונות, כאן התוספת של המשמרות באה מעל השכר הגבוה הזה.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: זה 130 אחוז מעל השכר הממוצע לתפקיד, בתוספת כל התוספות שקבועות בהסכמים הקיבוציים - שעות נוספות וכולי.

מיכל וקסמן חילי: על זה היטלים ואגרות שצריכות להיות משולמות, ודיור שצריך לתת אותו מעסיק.

מיכל וקסמן חילי: זה הרי ברור שזו לא החלטה רציונלית להעסיק אותו אם אני יכולה להעסיק עובד אחר, ישראלי, באותו שכר, וזה המצב.

מיכל וקסמן חילי: יש לנו כרגע בקנה 600 בקשות כאלה.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: המציאות מדברת בעד עצמה.

מיכל וקסמן חילי: עושים, אפשר וצריך לעשות יותר - אבל כרגע אין מענה.

אפרת רייטן: מה למשל צריך לעשות?

מיכל וקסמן חילי: זהו, אז דיברו קודם על ההכשרות וזה באמת הדיון שהתנהל קודם, ואם צריך להוסיף על זה עוד מידע אז יש פה גם את זרוע העבודה.

מופיד מרעי: יש פה נציג של מרכזי הכוון תעסוקתי?

מופיד מרעי: בהמשך לדברים שאמרתי קודם.

מופיד מרעי: סליחה שאני גם קוטע.

מופיד מרעי: על פניו נראה לי שמה שחסר לנו כאן זה שכולם יתחברו ביחד, כל מי שעוסק עם עובדים זרים.

מופיד מרעי: כמעט בכל הישובים, בכל האזורים יש לנו מרכזים שאליהם מגיע כל מי שמחפש ורוצה תעסוקה, עם ההכשרות שלו.

מופיד מרעי: פה כאילו מוחאים כפיים אבל לא יד מול יד.

מופיד מרעי: דיברתם על צוות שקם; הצוות הזה צריך לתכלל את כל הדברים.

מופיד מרעי: אני אומר את זה עוד פעם, חברים: יש מספיק אנשים.

מופיד מרעי: יש מספיק אנשים מקצועיים שרוצים לעבוד.

מופיד מרעי: לי נראה שחוסר התיאום הזה מביא אותנו לדיונים שאולי אנחנו צריכים לקבל החלטות לגבי תקנות, כשיכולנו להימנע ממצב של חוסר תעסוקה באזור מסוים, ובמקום אחר יש היצע ויש עובדים.

מופיד מרעי: לדעתי יש פה בעיה של תיאום בין המוסדות ובין הארגונים.

מופיד מרעי: כל אחד אחראי על הנישה שלו, אבל לא מתחברים ביחד.

מאיה מילר משי: אפשר להתייחס בקצרה?

מאיה מילר משי: זה נכון שאין כאן נציג ממרכזי ההכוון.

מופיד מרעי: שיבואו לפה.

מאיה מילר משי: לא, אין בעיה, נשמח להעביר נתונים.

מופיד מרעי: שיגידו כמה אנשים יש שם, כמה הנדסאים, כמה מהנדסים, כמה עובדי כפיים.

מופיד מרעי: יש להם את כל הרשימות הרי.

מאיה מילר משי: פעילות מינהל האוכלוסיות שמפעילים את מרכזי ההכוון היא חלק מזרוע העבודה, כמו גם פעילות מה"ט וכמו פעילות האגף להכשרה מקצועית.

מאיה מילר משי: נשמח להעביר כל פעילות שתרצו.

מאיה מילר משי: הפעילות מתוכללת לחלוטין.

מאיה מילר משי: מדיניות שוק העבודה יושבת אצלנו.

מופיד מרעי: ואין לנו עובדים.

מופיד מרעי: ואנחנו צריכים עובדים.

מאיה מילר משי: כן, יש צורך בעובדים.

מאיה מילר משי: אנחנו רוצים את זה בנתונים.

מאיה מילר משי: בהחלט.

מאיה מילר משי: לגבי אוכלוסיות יעד: אין לי כאן נתונים ספציפיים.

מאיה מילר משי: אנחנו נשמח להעביר את הנתונים.

מאיה מילר משי: בשמחה.

מופיד מרעי: אלינו כחברי כנסת, ובטח יתייחסו גם חברי הכנסת האחרים, מתנקזות כל הזמן הבעיות והדרישות.

מופיד מרעי: הראייה שלנו היא גם מהשטח וגם מאיפה שאנחנו באנו.

מופיד מרעי: אני במקרה בא מהשלטון המקומי, אני יודע מה חסר ואני יודע מה עשינו כדי להביא למצב שיש לנו תעסוקה ואין אבטלה.

מופיד מרעי: ושוב, לצערי, גברתי יושבת הראש, נראה לי שכאן מוחאים כפיים בצורה עקומה.

מופיד מרעי: צריכים לבוא ולרכז כל הנתונים.

מופיד מרעי: אמרו שיש צוות שמתכלל - תביאו את הצוות המתכלל הזה, שיציג את המסקנות שלו עם כל הנתונים.

מופיד מרעי: לא עם נתונים חסרים.

מופיד מרעי: פה אתם מציגים נתונים חסרים ובגלל זה קשה לנו להבין את מה שאתם מדברים עליו.

מופיד מרעי: לי בכל אופן קשה.

מיכל וקסמן חילי: אני רוצה להמשיך את דבריי.

מיכל וקסמן חילי: הקבוצה השנייה, שזו קבוצת המלגזנים, רתכים, מסגרים, חרטים, שאלה ממש לא מהנדסי תעשייה וייצור - זאת הקבוצה הגדולה בנוהל.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: רוב הקבוצה בנוהל הזה הם בכלל לא מהנדסי תעשייה וייצור ומהנדסי מכונות.

מיכל וקסמן חילי: רוב המקצועות בכלל שייכים למקצועות האלה, של מלגזנים, רתכים, מסגרים, חרטים, נפחים.

מיכל וקסמן חילי: אחוז מאוד קטן שייך למהנדסי התעשייה והייצור ומהנדסי המכונות.

אפרת רייטן: רגע, לא הבנתי.

מיכל וקסמן חילי: הוזכרו פה הרבה מאוד המהנדסים.

מיכל וקסמן חילי: בנוהל הזה יש הרי ארבע קטגוריות.

מיכל וקסמן חילי: הקבוצה השנייה, שכוללת את רשימת המקצועות שכרגע מניתי, היא רוב-רובה של המכסה הזאת.

מיכל וקסמן חילי: אלה המלגזנים, הרתכים, המסגרים, החרטים, מפעילי מכונות לעיבוד שבבי, הנפחים.

מיכל וקסמן חילי: מהנדסים הם חלק קטן.

מיכל וקסמן חילי: מה גם שצריך לזכור שבתוך הנוהל אפשר גם לעשות שינויים במהלך תחולתו.

מיכל וקסמן חילי: זאת אומרת: אם רואים שכאן המחסור קטן וצריך לתת מענה במקום אחר, אפשר להזיז את זה.

מיכל וקסמן חילי: לאף אחד אין כוונה להציף את השוק בתפקיד מסוים, ואין לאף אחד אינטרס כזה כי צריך לתת מענה למחסור.

מיכל וקסמן חילי: זה בהכרח יבוא על חשבון אחרים.

מיכל וקסמן חילי: לכן אפשר יהיה לעשות גם שינויים בנוהל עצמו אם רואים שיש צורך לעשות שינוי.

מיכל וקסמן חילי: אבל אני אומרת - זה תוקף שוב בנובמבר.

מיכל וקסמן חילי: ועוד דבר: יש לא מעט מעסיקים שכבר הוציאו הוצאות ושילמו אגרות, וכבר קיימו ראיונות עם עובדים, והיה קשה להגיע לאותם עובדים זרים בחו"ל.

מיכל וקסמן חילי: כל העבודה הזאת ירדה לטמיון, משום שעכשיו צריך למצוא עובדים חדשים, כי בינתיים אני מקווה בשביל כולם שהם מצאו עבודה בשנה האחרונה.

מיכל וקסמן חילי: הנוהל הזה יצא לפני שנה - חגגנו אתמול שנה לנוהל שלא נכנס לתוקף.

מיכל וקסמן חילי: הנוהל יצא ב-10 במאי לפני שנה, ומעסיקים התחילו להוציא הוצאות.

מיכל וקסמן חילי: גם חוסר הוודאות הזאת כמובן לא טובה למשק.

אפרת רייטן: אוקי.

אפרת רייטן: אין לנו עוד הרבה זמן.

אפרת רייטן: אם תרצו להשלים אחר כך משהו אני אחזור אלייך.

נועה שפיצר מזרחי: שלום, אני ממשרד הכלכלה ממינהל התעשיות.

נועה שפיצר מזרחי: חשוב לי רגע להגיד כמה דברים, כי מינהל התעשיות, בין יתר המשימות שלו באמת מסתובב פעם בשבוע ומבקר את התעשייה בקווי הייצור שלה.

נועה שפיצר מזרחי: מובן הצורך אולי לראות את כל הנוגעים בדבר בשולחן דיונים אחד, אבל מאוד חשוב אולי לשמוע גם את האנשים שבעצם נקראים דורשי עבודה אבל לא באים לעבודה.

נועה שפיצר מזרחי: אנחנו יודעים שגם בישראל ובכל העולם שוק העבודה השתנה.

נועה שפיצר מזרחי: אנשים לא ששים לבוא לעבוד בכל עבודה שמוצעת להם, ואנחנו רואים שהביקוש הולך ועולה וההיצע לא מגיע.

נועה שפיצר מזרחי: שווה לשמוע גם את הצד הזה.

נועה שפיצר מזרחי: דבר שני: לחבר הכנסת הנכבד, אנחנו רואים הלימה בין המשרות החסרות - זאת אומרת, הביקוש מבחינה גיאוגרפית להיצע.

נועה שפיצר מזרחי: יש הלימה בין דורשי העבודה למשרות החסרות מבחינה גיאוגרפית ועדיין העובדים לא מגיעים.

נועה שפיצר מזרחי: כשאנחנו מסתובבים בתעשייה, המנהלים, בעלי המפעלים משוועים לידיים עובדים והישראלים לא מגיעים.

אפרת רייטן: אבל את שואלת את הישראלים האלה שמחפשים עבודה למה הם לא רוצים לעבוד?

אפרת רייטן: הרי פה אנחנו מדברים על מקצועות טובים, מקצועות של מומחיות ומיומנות.

אפרת רייטן: למה הם לא רוצים לעבוד?

אפרת רייטן: בגלל שכר, בגלל אופק, בגלל תנאים?

אפרת רייטן: בגלל קרבה גיאוגרפית?

אפרת רייטן: מה?

נועה שפיצר מזרחי: יש כל מיני סיבות.

נועה שפיצר מזרחי: חלק מזה אלה תנאים - את יודעת, יש מספיק מחקרים שאנחנו חשופים אליהם, וכדאי אולי באמת להביא את האנשים האלה לשולחן.

נועה שפיצר מזרחי: יש מספיק מחקרים שמראים שאנשים אחרי הקורונה לא רוצים לעבוד בכל עבודה.

נועה שפיצר מזרחי: הם רוצים לעבוד בעבודה שאפשר לעבוד גם מרחוק.

נועה שפיצר מזרחי: בתעשייה העניין הזה לא כל כך עובד.

נועה שפיצר מזרחי: רוצים לעבוד בסביבה שהיא יותר נעימה.

נועה שפיצר מזרחי: הייתי בשבוע שעבר במפעל שעוסק בגומי ופיח.

נועה שפיצר מזרחי: התנאים הם של מפעל, של תעשייה.

נועה שפיצר מזרחי: אנשים לא רוצים לבוא.

נועה שפיצר מזרחי: אני רוצה להגיד יותר מזה: יש מפעלים ששווה אולי להכיר אותם, שמרוב הקושי הגדול הם עושים הכשרות בתוך המפעל עצמו.

נועה שפיצר מזרחי: זאת אומרת, יש להם הכשרה בתוך המפעל עצמו.

נועה שפיצר מזרחי: די אם אני אזכיר את חרט בחצור הגלילית ואת מנועי בית שמש.

נועה שפיצר מזרחי: גם כשמכשירים אנשים בתוך המפעל, לא תמיד הם נשארים לעבוד אחר כך.

נועה שפיצר מזרחי: הם לא רוצים להמשיך לעבוד.

נועה שפיצר מזרחי: שווה להכיר את זה.

נועה שפיצר מזרחי: זה לא שיש פה שחור ולבן.

נועה שפיצר מזרחי: נכון - יש פה כשל שצריך לטפל בו לטווח הרחוק, אבל כרגע, לטווח היותר קצר התיאוריות הכלכליות לא פוגשות את השטח, את הפרקטיקה.

מופיד מרעי: כן, אבל זה לא בהכללה.

מופיד מרעי: כאילו את מנסה להגיד שהרוב לא רוצה.

מופיד מרעי: נכון - יש אנשים שבאמת עדיין חושבים על עבודה 8-0-4, אתם מכירים את המונח?

מופיד מרעי: אתה מגיע בשעה שמונה, עושה אפס והולך בשעה ארבע.

מופיד מרעי: יש.

מופיד מרעי: אבל אנחנו לא מדברים על זה.

מופיד מרעי: תעשו הבחנה לעומק, באמת.

מופיד מרעי: יכול להיות שיש בודדים שלא רוצים לעבוד, אבל אנשים באופן כללי כן רוצים לעבוד, מה עוד שמוצע להם - אתם אומרים - 130 אחוז שכר.

מופיד מרעי: כלומר, השכר ממילא גבוה יותר.

מופיד מרעי: עוד טיפה מאמץ ויש לכם עובדים ישראלים.

מופיד מרעי: Win-win.

אפרת רייטן: טוב, חברי הכנסת?

אפרת רייטן: מוסי?

מוסי רז: לא.

מוסי רז: אני תומך בתקנות האלה.

מוסי רז: אני רק רוצה להגיד: ברגע שקובעים 130 אחוז, ולא בטוח שזה צריך להיות דווקא 130 ולא 120 או 140, וגם השכר הממוצע כל הזמן משתנה.

מוסי רז: אבל אני חושב שבנסיבות העניין זו החלטה נכונה שהייתה צריכה לקבל הממשלה.

מוסי רז: ואני גם מסכים שיש בזה בעיה - אני לא מזלזל בדבריו של חברי, חבר הכנסת מרעי; אבל אני חושב שאלה תקנות נכונות שצריך לתקן אותן.

אפרת רייטן: אוקי.

נעה בן שבת: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה.

נעה בן שבת: דיברתם על כך שההחלטה תוקפה בנובמבר.

נעה בן שבת: עד לאיזה מועד היא תוקפה?

מוסי רז: 31 בדצמבר 2023.

גאולה צמח: בנובמבר 2021 המכסה של 1,500 עובדים בתוקף עד סוף שנת 2023.

ענבל משש: זה בהחלטת ממשלה שבמקרה הטוב נשארה לה שנה וחצי.

ענבל משש: בנובמבר 2021 יש את החלטת ממשלה 602 שקבעה שהמכסה תעמוד על 1,500 במקום ה-2,000, בשכר של 130 אחוז ותוקפה יהיה עד 31 בדצמבר 2023.

אפרת רייטן: וזה מעניין שהיא קבעה את זה לשנתיים.

אפרת רייטן: כלומר, גם בתפיסת הממשלה יש משהו שצריך לבחון אותו בעוד שנתיים.

אפרת רייטן: לכן אני חושבת שצריך להגביל גם את התוקף של התקנות באותה הלימה.

אפרת רייטן: אנחנו לא יכולים לקבוע משהו שיהיה שריר וקיים אחר כך בצורה המשכית לעד, כאשר הממשלה עצמה אמרה שצריך לעשות את זה עד שנת 2023.

אפרת רייטן: לכן אני מציעה שזה יהיה התיקון.

מיכל וקסמן חילי: אם אפשר רק לומר משהו בהקשר הזה: אני מאוד מקווה שזה באמת ייכנס עכשיו לתוקף, ושנגמרו כל המכשולים בדרך ליישום ההחלטה הזאת, אבל זאת הייתה המחשבה בשנת 2021 - לעשות את זה לשנה.

מיכל וקסמן חילי: מפה לשם, עברה שנה ולא הצלחנו להכניס אותה לתוקף.

מיכל וקסמן חילי: אני קצת פחות אופטימית - בכל זאת, זאת החלטת ממשלה משנת 2018.

מיכל וקסמן חילי: אני לא בטוחה שהייתי מגבילה אותה שוב.

מיכל וקסמן חילי: זה נכון שהחלטת הממשלה היא כרגע עד שנת 2023, אבל כרגע אנחנו רואים שמשנת 2018 לא נעשה דבר, והמחסור לא הלך וקטן אלא להפך.

אפרת רייטן: אז קודם כל, זה כשל פה, בעיניי, של עוד גורמים אחרים שקצת נגענו בהם היום.

אפרת רייטן: אני אומרת לכם שאני מוטרדת דווקא בגלל הדיונים שעשיתי עם משרד האוצר על ענפים אחרים, ואולי פחות חזקים מהתאחדות התעשיינים.

אפרת רייטן: ענפים אחרים שמשוועים לידיים עובדות ישראליות, או עובדים בכלל, ומתחננים שיביאו להם עובדים מחו"ל - והמדינה לא מסכימה.

מיכל וקסמן חילי: אני מזכירה שאלה לא עובדים מחו"ל.

מיכל וקסמן חילי: זה 130 אחוז מהשכר הממוצע לתפקיד.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו מדברים פה על סכומים מאוד גבוהים.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו לא מביאים פה עובדים בשכר מינימום.

אפרת רייטן: לא, עזבי.

אפרת רייטן: אני לא מדברת על השכר.

אפרת רייטן: גם שם אמרו לי שהשכר יותר גבוה מהשכר הממוצע לתפקיד הזה.

אפרת רייטן: השתמשו בדיוק באותה טרמינולוגיה.

אפרת רייטן: ומשרד האוצר עומד על הרגליים האחוריות ואומר לי בצורה חד משמעית: לא, אני לא אתן את ידי לייבוא עובדים, אני לא אתן את ידי לזה שתהיה שחיקה במעמד המקצוע.

אפרת רייטן: והנה, עכשיו אנחנו זולגים - כבר לא מדברים רק על עובדי ניקיון, כבר לא מדברים רק על חקלאות.

אפרת רייטן: מדברים על נפחים וגם על מהנדסים.

אפרת רייטן: לאט-לאט הישראלים יגידו - אה, זה של עובדים זרים, אז אני לא רוצה להיות מהנדס.

אפרת רייטן: יש פה איזושהי זליגה, איזושהי מגמה, שאנחנו צריכים להיות ערים לה.

אפרת רייטן: זה דבר שלטעמי פוגע בחוסן של המדינה.

מיכל וקסמן חילי: אפשר לומר על זה משהו?

מיכל וקסמן חילי: לתעשייה יש הרבה פחות פתרונות.

מיכל וקסמן חילי: כשאנחנו מדברים על ענפים אחרים, יש הרבה מאוד עובדים זרים ויש הרבה מאוד עובדים פלסטינים.

מיכל וקסמן חילי: בתעשייה כמעט ואין פתרונות.

מיכל וקסמן חילי: יש אמנם את העובדים הפלסטינים, אבל זה במספרים מאוד קטנים, ולמשל הדרום בכלל לא נהנה מזה.

אפרת רייטן: לא, בסדר, לכם יש את הבעיות שלכם, אבל עזבי, זה לא משנה.

אפרת רייטן: מיכל, אני מבינה את המצוקה, שלא תביני לא נכון.

אפרת רייטן: אני יודעת שאתם צריכים עובדים - זה ברור לחלוטין.

אפרת רייטן: אבל יש לנו פה את הפריווילגיה לשבת באמת עם משרדי הממשלה וקובעי המדיניות ולהבין את הכשלים הבסיסיים.

אפרת רייטן: אלה השאלות ואת חלקן אני הצפתי.

אפרת רייטן: האם אנחנו לא פוגעים במו ידינו, עושים כאן איזשהו תהליך - אולי איטי, אבל תהליך - שבו אנחנו מפקיעים את המקצועות האלה מידיים ישראליות?

אפרת רייטן: בכל שנה עוד מקצוע, עוד שני מקצועות.

אפרת רייטן: והישראלים כבר לא ירצו לעבוד.

אפרת רייטן: וכשיש פתרונות אחרים אז גם אין פה מאמץ אמיתי של כולם.

אפרת רייטן: כי אם עכשיו היו אומרים לכם שלא, לא מביאים לכם, מה תעשו?

אפרת רייטן: את חושבת שהמקומות ייסגרו?

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: הם יעלו את השכר, הם יתייעלו, יעשו דברים אחרים.

מיכל וקסמן חילי: זה לא בדיוק כך.

אפרת רייטן: אבל עובדה שלא היו לכם עכשיו עובדים, נכון?

אפרת רייטן: לא היו לכם.

אפרת רייטן: לא היו, ועובדה שהסתדרתם.

מיכל וקסמן חילי: לא, מה זה מסתדרים?

מיכל וקסמן חילי: אבל בסוף - - -

אלינה ברדץ' יאלוב: כן, אבל זה הרבה יותר קשה.

אלינה ברדץ' יאלוב: כמישהי שבעלה עובד דווקא בתעשייה כמנהל ייצור אני יודעת שנורא קשה כרגע.

אפרת רייטן: אבל בכל מקום קשה.

אפרת רייטן: זה לא משנה, גם אין עובדים בניקיון.

אפרת רייטן: מה זה משנה?

מיכל וקסמן חילי: אוקי, אז האפשרויות הן לסגור, לעבור - - -

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל כרגע על עובדים אחרים יש עומס אדיר והם פורשים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז את יודעת, זה מייצר סיר לחץ שם.

אפרת רייטן: אבל במקום לפתור את זה מביאים מבחוץ.

מיכל וקסמן חילי: הבעיה היא שאין, וגם כשיש, לא פותרים את זה עד הסוף.

אפרת רייטן: את צודקת.

אפרת רייטן: יש פה הרבה בעיות, אני מסכימה איתך.

מיכל וקסמן חילי: אנחנו הראשונים שנרצה להעסיק עובדים ישראלים ולעשות את המקסימום ולפתור את כל הכשלים.

מיכל וקסמן חילי: אבל כל עוד זה לא שם, חייבים פלסטר.

מיכל וקסמן חילי: אגב, הרבה יותר גדול מהפלסטר הזה.

אפרת רייטן: טוב.

אפרת רייטן: אני חושבת שאנחנו יכולים להגיע להצבעה, אבל אני רוצה באמת רק לתקן את זה שזה יהיה בהלימה להחלטת הממשלה.

נעה בן שבת: אוקי.

נעה בן שבת: אני אבהיר: למעשה זאת הוראת שעה במהות, אבל הכוונה היא שהיא לא פוקעת, כי כל עוד העובד נשאר בישראל יש חובת פיקדון לגביו.

נעה בן שבת: לכן, אנחנו ממשיכים לדבר, כמו שהייתה ההוראה הקודמת: היא מדברת על כך שהעובד הזר נכנס לראשונה לעבודה בענף התעשייה במהלך שנים מסוימות.

נעה בן שבת: אני אקרא את זה עם התיקון: זאת אומרת, אנחנו מדברים על אותם עובדים זרים שנכנסו לראשונה לעבודה בענף התעשייה בין השנים האלה.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: אפשר לגשת להצבעה?

אפרת רייטן: אז אנחנו נצביע על נוסח התקנות.

אפרת רייטן: מי בעד?

אפרת רייטן: שירים את ידו.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: בעד – 3

אפרת רייטן: נמנעים – 0

אפרת רייטן: התקנות עברו.

אפרת רייטן: בהצלחה לכולכם.

אפרת רייטן: הישיבה נעולה.